16 
Tytéž poměry, jak jsem je vylíčil u hladkých, tenkých mykorrhiz 
bukových, shledal jsem též u plstnatých mykorrhiz bukových. Ba byla zde 
vrstva tříslovinná zvlášť nápadná, sestávajíc z tlustých hyf, jež byly vy- 
plněny po působení dvojchromanu značnými hnědými sraženinami. 
Připomínám, že všecky mykorrhizy fixoval jsem co možná nejdříve 
po přinesení, ponejvíce ještě večer téhož dne, kdy byly sbírány. Jinak by 
nebylo vyloučeno, že nastupují v nich zjevy rozkladné, což ovšem tímto 
stalo se nemožným. 
* * 
* 
Z několikeré stránky zajímavý jsou vztahy vláken houbových ku 
,, tříslo vinánT‘, jak je nalézáme realisovány v mykorrhizách. Tím, že jsou 
tyto vskutku z kořínků absorbovány, ve značných množstvích nahroma- 
dovány a konečně, že jsou určitým způsobem zpracovávány. 
Je velmi nepravděpodobno, že by třísloviny v ,, třísle vinné vrstvě 4 ' 
se tvořily teprve z látek tam přiváděných. Nemohouť houby, pokud naše 
vědomosti sahají, tříslovin ve svém těle vytvářeti. A nalézají-li se tyto 
vůbec v jejich orgánech, pocházejí jistě z tříslovinných substrátů, na nichž 
dotčené houby žily. Avšak ani počet těch, jež takto tříslovin mohou nabý- 
vati, není velký. (Srovnej Z e 1 1 n e r, 1907, pg. 134.) 
Jsou to hlavně různé Agaricineje a Polyporeae, jež je přejímají z půdy 
lesní, dříví lesních stromů ateb, tedy substrátů na třísloviny bohatých: 
Tremella elegans (kůra březová), Craterellus cornucopioid.es, Clavaria flava, 
různá Hydna (lesní prsť) , Polyporus igniarius (dub) , tomentarius (buk) , 
abietinus (jedle), různé Copriny (mrva), Lnctarius deliciosus (lesní půda 
krytá jehličím), Hypholoma fasciculare (dřevo dubové), Mýcena coherens 
(spadalé listí), Trametes pini (borovice) atd. 
Množství pak tříslovin, jež obsahují, je vzhledem ku bohatosti sub- 
strátu na tyto látky velmi malé: absorbují jich očividně více, nežli v nich 
lze postihnouti, jelikož ihned jsou obměňovány ve výměně látek, jež v jejich 
těle se děje. A že vskutku jsou zpracovávány, vidno již z údajů Har- 
t i g o v ý c h, dle něhož přejímají hyfy Trametes, které vnikají do zdravého 
dřeva smrkového, třísloviny nejprve beze změny do svého těla, takže 
v mladších partiích barví se obsah hyf těchto solemi železa černomodře, 
načež však přechází barva ta ve starších částech mycelií ve špinavě zelenou 
až konečně dále úplně mizí. Jen u některých specií, jež pomalu rostou a vy- 
trvávají po více let, nahromadují se třísloviny ve starších pletivech, takže 
fungují jako reservní látky. 
Také některé hyfy jsou prý specialisovány pro hromadění tříslovin 
ve svém lumině, tak na př. u některých Stereí. 
Pochody, které se dějí při rozkladu tříslovin, jsou z největší části 
neznámy. Podrobněji byla zkoumána dosud přeměna tanninu v kyselinu 
gallovou. Van T i e g h e m (1867, pg. 210) viděl v ní glykosidické 
štěpení („kvašení tanninové 44 ) se vznikem glukosy, Fernbach a Pot- 
XXXV. 
