28 
barvily se intensivně a jevily četná jádra, na důkaz, že zůstávají na živu 
a po případě dále rostou. Vskutku ukázalo se na praeparátech, že ony jsou 
to, jež regenerují. Jejich elementy rostou a prodlužují se a tvoří ony ježaté 
porosty mykorrhiz. Lze pak tyto vypučelé hyfy sledovati i daleko do vrstvy 
tříslovinné. Naopak, vlákna zde vyklíčivší mohl jsem pozorovati v jejich 
dalším průběhu až daleko mimo plášť do praeparatu, až se počínala větvití 
a splétati v mycelium. Jest tedy zcela bezpečně zjištěno, že hyfy plástové 
mohou dávati vznik v kapce celým, normálním myceliím. Někdy vrůstají 
klíčící vlákna tříslovinné vrstvy vzhůru do odumírající kůry a jí pronikají 
ven. Také elementy réseau dají se takto v jejich dalším vývoji sledovati. 
V tomto stadiu zůstává však velká část mykorrhiz dále nerostouc. 
Těžko říci, z jakých příčin se to děje. Velmi často právě ty kořínky, jež na 
celém obvodu klíčí, zastavují další vzrůst — jakoby byly vyčerpány. 
Vskutku zůstávají takovéto kapky někdy i po dlouhou dobu úplně sterilní, 
takže nemohou býti příčinou toho saprofytické bakterie. V jiných však 
případech vskutku mohou se rozmoci bakterie tak silně, že zabrání dalšímu 
vzrůstu vláken. Pozoroval jsem, že přidá-li se něco tanninu ku dekoktu 
(roztok se přirozeně ovšem musí sterilisovati), vzrůstu bakterií lze zabrániti. 
Ovšem v některých případech zabráněno tím i dalšímu vývoji rozklí celých 
vláken nebo klíčení mykorrhiz vůbec. Nejsou-li ve visutých kapkách po- 
měry příznivé pro další vývoj rostoucích hyf, tu stává se jejich průběh 
křivolakým a větví se nepravidelně. Někdy pozoroval jsem, že vlákna 
rozpadávala se oidiovitě — zjev totožný asi s kvasinko vitým pučením 
submersních vláken houbových, jež se časem Wehmerovi v čistých 
kulturách jeho Citromycetů dostavovalo. (W ehmer 1893, pg. 18.) 
Nicméně pokračuje přece, založí-li se větší počet kapek v jedné sérii, 
jisté procento plášťových vláken ve svém vzrůstu, zvláště jsou-li zhotovo- 
vány kultury v době příhodné pro klíčení mykorrhiz. Pozoroval jsem, že 
se to stává častěji, jestliže klíčí vlákna plášťová v nějaké zóně, jež je ome- 
zenější, než děje-li se tak po celém obvodu kousku mykorrhizového. Jelikož 
děje se klíčení velmi pravděpodobně hlavně na útraty reservních látek, 
jež jsou v pláštích nahromaděny, bylo by to zcela pochopitelné. Tu pak 
stárnouce vlákna dřív hyalinní hnědnou a blány jejich tloustnou, takže 
u samého ložiska klíčení nachází se kštice robustních vláken, která se dále 
silně rozvětvují a posléze vytvořují nosiče konidiové. Celý pochod od klí- 
čení až do vytvoření konidií trval mnohdy ne déle než tři dny. Konidie vy- 
tvořují se teprve tehdy, když větvičky vláken počaly vcházeti z teku- 
tiny kapek do vzduchu. Je-li visutá kapka rozsáhlá a hluboká, pak ovšem 
musí se nejprve vytvořiti mycelium značnější než může dojiti ku tvoření 
konidií. V tom případě pak také sledování vývoje mycelií stává se kompli- 
kovanějším a méně přehledným. Proto osvědčovalo se mi zhotovovati, 
jak již řečeno, raději kapky nižší, plošší, ve kterých ku vývoji nosičů koni- 
diových došlo dříve. V některých případech nacházel se náhodou plášť 
kousku mykorrhizového velmi blízko' okraje visuté kapky. Z jeho nejvnitř- 
XXXV. 
