29 
nějších vrstev, byl-li rozříznut podélně, téměř již při réseau ležících, po- 
čaly klíčiti hyfy, jež šikmo odstávajíce při dalším svém vzrůstu, jenž mohl 
býti krok za krokem při Z e i s s o v ě objektivu D sledován, od pláště 
vrostly v tekutinu a z této, přešedše okraj kapky, do humidního prostoru 
kroužku směrem obráceným ku objektivu mikroskopu. Po krátkém čase 
počaly se na nich tvořiti basidie — ve vzdálenosti, která byla od pláště jen 
málo větší než šířka pláště. Basidie ty pak vytvořily Penicilliové konidie. 
Z téhož kousku vypučely na jiném jeho místě, kde byla mykorrhiza na přič 
seříznuta, četné rovnoběžné hyfy plášťové, jež zrobustněly a sežloutly 
a vzrostše dále počaly se intensivně větviti. Na větévkách pak těch, které 
seděly tedy na shluku hyf, jež direktně se daly sledovati do pláště, utvořily 
se rovněž četné krátké nosiče penicilliové s konidiemi. V jiném případě 
naříznut byl vegetační vrchol mykorrhizy podélným řezem, takže plášť 
mykorrhizový zel z rány, jejíž kraje se od sebe poněkud oddálily. Po 
krátkém čase počalo vyrůstati z boku pláště, jak se dalo i při silnějším 
zvětšení vysledovati, více rovnoběžně probíhajících hyf. Vrchol mykor- 
rhizy nacházel se při samém okraji kapky, vlákna tedy dostala se velmi 
záhy do vzduchu. Vytvořila několik postranních větévek a ač ještě mladá, 
ani nesežloutlá, nýbrž hyalinní přikročila ku tvoření penicilliových konidií. 
Po obrácení kapky pokoušel jsem se praeparačními jehlami odsunouti 
penicilliové hyfy, ale marně, vyrůstaly pevně z pláště. Nanejvýše dalo by 
se snad namítati, že jen náhodně v tříslovinné vrstvě pláště dříve, než 
z kousku byla kapka zhotovována, nacházelo se několik parásitiekých peni- 
cilliových hyf. 
Uvedl jsem prve, že v mikrotomových praeparátech zhotovených 
z rozklíčelých, jinak ale čistých a jinými organismy neinfikovaných kapek 
lze stáno viti, kterak zcela normální mycelia povstávají z hyf plášťových. 
Naopak podařilo se mi v devíti případech za podrobného sledování mikro- 
skopického stanoviti, že ne jednotlivé jen hyfy, nýbrž celé fruktifikující 
mycelium, které se v kapce objevilo, beze vší pochybnosti vyklíčilo z pláště, 
při čemž bylo vyloučeno, že by znečištění nějaké dalo mu původ. Obdržel 
jsem tedy v těchto případech mycelia skutečných mykorrhizových plísní, 
jejichž konidie mohly býti direktně a ve většině případů i čistě přeneseny 
na agar. Na základě denních záznamů uvedu zde podrobněji vývoj ně- 
kterých. 
1. Krátký postranní kořínek z ,,řebříčko vitého" rozvětvení, na 
jedné straně kolmo, na druhé šikmou plochou přiříznutý. Z této vyniká 
z krátké zóny plástové (jak lze mikroskopem pozorovati) množství vláken 
nejprve rovnoběžně, až utvoří posléze značnou kštici nryceliovou s množ- 
stvím čisté fruktifikace penicilli ovité jednoho druhu. Žádné jiné houby 
v kapce, povrch kousku kořínkového sterilní, žádné bakterie. 
2. Kořínek z řebříčkovitého větvení, bez vegetačního vrcholu, roz- 
říznutý na podél medianně, též plášť poloviny z části seříznutý; po straně 
dva kratičké mladé kořínky. Řezná plocha medianní obrácená ku do- 
XXXV. 
