30 
lejsku kapky- Po obou bocích mykorrhizy druhý den po zhotovení kapky 
vynikají ze spodní plochy řezu velmi četná, krátká hyalinní vlákénka 
stejně dlouhá, jen několik mezi nimi je delších a počínají se větvití. Třetí 
den krátké dřív hyfy rozrostly v parallelní, kolmo ku podélné ose plaste 
na obou stranách kořínku probíhající, tlusté a hnědé, ale krátké hyfy, jež 
z mykorrhizy vybíhají, a poněvadž na jedné straně mykorrhizy nacházel 
se již okraj kapky, zde přímo vytvořují konidiové nosiče s četnými koni- 
dienri. Při druhém boku mohla ovšem vlákna vyrůstati ve velké mycelium, 
jež také utvořilo (třetí den) konidie téhož druhu „Penicillia“ . Po obrácení 
kapky se ukázalo při silnějším zvětšení — při tom hned konidie pře- 
neseny na agar — že rovnoběžné, krátké, ale hned fruktifikující hyfy 
vskutku vyrostly z pláste mykorrhizy a sice z jednotlivých, k sobě velmi 
blízkých míst, z nichž každé dalo vznik pouze jednomu vláknu; mohlo 
bezpečné v praeparátu býti sledováno, kterak vždy jedna hyfa plástová „vy- 
běhla”, přeměnila se ve vlastní posléze vlákno my cellové. Odtud parallelní 
jich řádění. Dík mělké kapce ukázala se tedy fruktiíikace penicilliová na 
vláknech ještě velmi blízkých mykorrhize a nerozrostlých v mycelium, 
takže provenience konidií dala se bezpečně stanovití. Réseau a plášť 
z naříznutého povrchu kořínku zůstaly úplně sterilními. Žádné jiné my- 
celium ani jiné organismy neobjevily se v kapce, úplně čisté klíčem. 
3. Podobný kořínek s vegetačním vrcholem, seříznutý s obou stran 
tangentialně, na jedné straně méně, na druhé řezem jdoucím mediánou. 
Tato strana v kapce obrácena dolů. Lze pohodlně sledovati silnějším 
zvětšením, kterak na hoření straně jednotlivé hyfy réseau vyrůstají ve 
vlákna, která se oddalují postupem času vždy více vrcholem od místa 
svého vzniku a vybíhají posléze oboustranně z kousku kořínkového. Také 
ze spodní řezné plochy vyrůstají hyfy, zde však v daleko větším počtu. 
Konečně utvoří se na dvě strany od praeparatu rozbíhající se kštice 
myceliová, jež sestává z mohutných žlutých hyf jen málo divergentně od 
sebe se rozbíhajících, nýbrž většinou parallelně na obě strany jdoucích. 
Jedna polovina pramene myceliového klade se na jednu, druhá na druhou 
stranu praeparátu — jakož právě seříznutím i rozříznutím kořínku po- 
vstalá lamelka na obou stranách nese plášťovou vrstvu. A tu lze po obrá- 
cení kapky u značného počtu již robustních, tlustých a rozvětvených hyf 
sledovati, kterak vznikají ze spodní vrstvy pláště houbového a z části z réseau 
spojujíce se jednotlivými elementy ve tříslovinné vrstvě. Již při slabém 
zvětšení lze viděti, jak probíhají obloukem ku plášti. Na myceliu týž druh 
konidií, jako v předešlém případě. Kapka úplně čistá. 
4. Terminální mykorrhiza. Ze serie poněkud nepravidelně roz- 
větvených. Rozříznuta na podél, ale ne úplně medianně. Řezná plocha 
v kapce odvrácena od krycího sklíčka. Po dvou dnech viděti, kterak vy- 
nikají přečetná vlákna houbová s obou stran mykorrhizy a sice ze spodiny 
její, z řezné plochy. Třetí den tvoří krásně dvojkřídle rozložené mycelium, 
jež nese fruktiíikace shodné s 2. a 3. Po obrácení praeparátu viděti, kterak 
XXXV. 
