56 
(Fernbach, Pottevin). Moje zkušenosti s Aspergillus niger nemohou 
býti ovšem úplně směrodatnými pro otázku tuto, jelikož jsem pěstoval 
tohoto organisma za poměrně nízké temperatury (19° C), kdežto druh 
tento optimum vzrůstu má při 40° C, minimum při 7° C (W ehme r- 
Lafar, pg. 214). Dokazují však, myslím, při nejmenším, že oproti němu 
některé z mých specií již při normální temperatuře zcela dobře na základě 
tanninu jako pramene uhlohy drátového a rychle rostou a vytvořují mycelia, 
jež v ničem si s normálními nezadají : jsou tlustá, kožovitá, kompaktní 
a v brzku pokryjí ceou plochu tekutiny. Platí to o Citromyces z Car- 
pinu a Fagu isolovaném, do jisté míry též o specii č. 3. Vzrůst prvých dvou 
dál se tak rychle, jako na mediu, jež bylo pro oba normální (M e y e r -f- 
pepton + dextr.); kdežto však na tomto substrátě vyrostlá mycelia byla 
nevysoká, přitisklá, ba tenká, na tanninu jen o něco slabšími byla než 
jak se jeví známé vypasené Citromycetové povlaky na substrátech nadbytek 
uhlohydrátů chovajících. V některých případech dokonce tvoření konidií 
bylo velmi restringováno anebo aspoň spožděno na tříslovinných sub- 
strátech, což, jak známo, přiházívá se na výborných mediích. U č. 3 vzrůst 
na Raulino vi valně předstihl svou rychlostí kultury založené na 
Meyerovi. U čísla 1 (IV., .4) pak dokonce nebylo možno vůbec kulturu 
na Meyerovi sro vnati s tříslo vinnou ; zde dařilo se plísním na tomto 
pro jiné plísně exotickém substrátě lip než na mediu, jež jinak bylo pro 
ně zcela normální. Resumuji: Některé z mých specií uspokojivě braly za 
vděk s tanninem jako pramenem uhlíkaté potravy, jiné vsak zcela dobře na 
tomto se dařily, některé konečně lépe, než na normálním, obvyklém mediu. 
Tanninu jako substrátu vůbec s oblibou jsem užíval za přísadu ku kul- 
turním mediím bez uhlohydrátů anebo s nepatrným množstvím uhlíkatých 
látek. Již očkování zde je ulehčeno, jelikož jiné plísně jako znečištěniny 
na tomto specifickém a dosti kyselém substrátě nevzejdou a též odočkování 
konidií z vyspělých mycelií dálo se pohodlněji, poněvadž spor zde tvoří se 
obyčejně více než na mediích bohatých na uhlohydráty, na př. na mladince. 
Jakým způsobem zpracovávání tanninu v kulturách se dělo, blíže 
jsem nesledoval. Jen tolik jsem pozoroval, že zprvu úplně tmavá až černá 
a jen průsvitná tekutina během času se jasní, až se stane průhlednou a na- 
žloutlou, ve které později již nelze stanoviti tříslovin. Nějakých krystalků 
v tekutinách těchto nikdy jsem nezastihl, netvoří se zde tedy asi gallová 
kyselina, jež jako těžko rozpustný produkt v kulturách s Aspergillus niger 
ve způsobě hojných krystalků byla zastižena. (Jak by se chovala mycelia 
při submersním vegetování v mediu, dosud jsem nepodrobil bližšímu po- 
zorování.) Rovněž nesledoval jsem, zda vylučovány jsou do tanninu 
nějaké volné kyseliny. Krystalky kalciumoxalatovým podobné nicméně 
přec tu i tam v povlacích myceliových jsem zastihl. 
Jak by se chovala moje Penicillia ku jiným tříslovinám a příbuzným 
látkám, neměl jsem dosud příležitosti blíže studovati. Že vůbec neschází 
jim schopnost štěpiti a konsumovati jistý počet glykosidů, je velmi pravdě- 
XXXV. 
