61 
mohou rozhodo váti. Připomínám jenom výsledků Nikitinskiho 
(1904), který shledal, že za ammoniakalního pramene dusíkaté výživy 
(NH 4 C1, NH 4 NO s , (NH.,) 2 S0 4 ) v kulturách Aspergillus niger anorga- 
nické kyseliny se objevují a to i tenkráte, když následkem uhlohydrátů 
v živné tekutině též oxalová kyselina jest produkována a dále schopnosti 
plísní, vyráběti látky, které dos tanouce se do media živného nikoliv jako 
výživné látky, nýbrž jako dráždidlo na vzrůst mycelií působí (pg. 58), aniž 
bychom však měli tušení o jejich složení aneb o kvantitativních poměrech, 
v jakých jsou secernovány. 
Zajímavo je, že pro specii č. 3 objevil se asparagin (vedle mannitu) 
dostatečnou živinou. S Citromycety nebyla otázka tato dosud rozhodnuta. 
Že by má Penicillia assimilovala volný dusík ze vzduchu a jej pro 
mykorrhizy zužitkovávala, je víc než nepravděpodobno, jelikož v nor- 
málních lesních půdách je ho dostatek. Jen o to se jedná, aby se tohoto 
dusíka rostliny lehce mohly zmocniti. Celkem neposkytovali mí symbionti 
značnějších obtíží při kultivování, což již karakter mykorrhiz jakožto 
„vnějších", kde houba větším dílem na vnějšku kořínku než ve vnitru 
jeho vegetuje, naznačuje. Jako dostatečného substrátu kulturního pro 
obyčejné potřeby lze užiti na př. mladinky zředěné v poměru 1 : 4 s 2% 
dextrosy. 
Krátce zmíním se ještě o schopnosti Penicillií, produkovati proteoly- 
tické enzymy. Také u mých organismů vystupovala ovšem tato vlastnost, 
tak na př. na gelatinovém mediu s koncentr. mladinkou. Ztekucování 
však gelatiny, pokud jsem je pozoroval — systematických pozorování jsem 
nečinil — dálo se značně pozvolna, takže asi známý vliv prostředí 
(W ehmer-Lafar, pg. 255) na průběh ztekucování ev. na jeho vystu- 
pování i zde by se uplatňoval. O věci se zde zmiňuji jen z toho důvodu, 
že Weidemann pozoroval ztekucování proteolytické u některých 
svých Penicillií, na př. u P. kiliense (pg. 681), camemberti (pg. 759) na me- 
diích, které byly 6 ccm 
h 2 so 4 
pro 100 okyseleny, a že u mých sym- 
n 
biontů mohlo by se jedna ti o nějakou souvislost v tomto směru s vylu- 
čováním volných kyselin, což by opět nebylo bez důležitosti pro buněč- 
nou fysiologii mykorrhiz. Jak později ještě bude uvedeno, jedná se zde 
však pravděpodobně o jiné vztahy. 
Výživou Cladosporií, která jsem z mykorrhiz isoloval, nemohl jsem 
se bohužel dosud blíže zabývati. Nápadným mi bylo, že na M + pepton + 
dextrosa všeobecně velmi špatně rostla. 
* * 
* 
Zajímalo mě dále sledovati, jak chovají se vypěstěné z mykorrhiz 
plísně ku různým temperaturám, za nichž pěstěny. Nebylo mým přáním, 
zjistiti kardinální body jich vegetování. Snažil jsem se hlavně toliko 
XXXV. 
