76 
(srovnej též S a r a u w, pg. 28). Ostatně již pozorování R e u s s a, 
(Centralblatt fur das gesamte Forstwesen, Wien, 1889, pg. 289, cit. dle 
Sarauwa, pg. 23) z přírody ukazují, že v půdě, jež jakousi sterilisací 
byla pozměněna, mykorrhizy nerady se vyvíjejí. Studie Reussovy 
odnášejí se k případům, kde vykácené partie lesní nebo hájové byly po 
spálení humusu a zbytků lesních přeměňovány v ornou půdu. Po několika 
žních přeměněna pole opět v půdu lesní, a v ní vysázeny mladé smrčky. 
Tyto při nesly s sebou z mateřské půdy hojnost mykorrhiz, v nové však 
brzy se jich zbavily a nových netvořily. Že by toho byly příčinou obvyklé 
kvality bývalé polní půdy, sotva je pravdou, jelikož mykorrhizy (chloup- 
katé) lze najiti i v dobré půdě zahradní, v písčito-uhlinitých školkách 
lesních atd. Ale spálením asi byla půda lesní značně pozměněna. 
Vidno tedy, že sterilisováním prodělává substrát změny velmi značné, 
což padalo při zamýšlených infekcích tím více na váhu, jelikož právě 
zde mohly se tyto změny uplatniti. Následkem toho byla volba substrátu 
ku provedení infekčních pokusů dosti těžkou. Napodobit sterilis ováným 
mediem všecky podmínky, za kterých mykorrhizy ve přírodě vegetují, 
je skoro nemožno a tak musil jsem se již předem zříci přání, vyvolá ti my- 
korrhizy rázu takového, jaké se v hrubém humuse lesním vyskýtají, to 
jest velká, komplikovaná sklerotia; také potřebují očividně ve přírodě 
útvary tyto delšího času, než-li se vytvoří, jejž jsem ale na své pokusy 
nemohl věnovati. Jiné obtíže činilo zaopatřiti si klíčivý materiál semen 
bukových. V době, kdy mi takovýto byl k disposici, neměl jsem ještě 
vhodných kultur ku infekci, a když těchto jsem nabyl, nebylo mi možno 
příměti dodaná mi semena ku klíčení. Musil jsem se tedy spokoj iti se 
staršími již rostlinami bukovými, kterých ovšem té doby již sterilisovati 
nebylo možno. Rostliny ty byly v době mých infekcí dvojleté. 
Za substrát bylo možno užiti mechu, písku nebo humusu. Sterili- 
sované trsy sphagnové jsou mediem hubeným, lepšího však materiálu, 
na př. většího množství jatrovek, Plagiochily atd. se mi nedostávalo. 
Písek jemný vůbec nezdá se nej vhodnějším substrátem pro vytvořování 
mykorrhiz, jak mi známo na př. z pozorování mladých borovic; nicméně 
i zde se vyskýtávají. Mně však se nepodařilo příměti Fagy k vytvo- 
řování mykorrhiz v jemném písku sterilisovaném, následkem asi toho, 
že se značně šlehá, čímž je zabraňováno pro větrá vání media. Po této 
stránce je hrubý písek vltavský velmi vhodným. Nepříjemnou však 
stránkou je velká chudoba jeho na živné látky. Vskutku také u mladých 
rostlin bukových, které jsem ve školkách lesních pozoroval a které vege- 
tovaly v hrubém lesním písku, jenž nad to ještě humosní prstí byl promíšen, 
vyskytovaly se sice mykorrhizy velmi zhusta, ale karaktery jejich byly 
velice nepravidelné. Vedle normálních mykorrhiz hojné byly také takové, 
v nichž houby celou kůrou kořínků se prodíraly, mykorrhizy, u nichž ne- 
docházelo k vytváření plášťů atd., zkrátka formy, u nichž vztah houby 
ku kořínku nebyl ani regulován neřku-li symbiotický. Očividně v těchto 
XXXV. 
