80 
r o vání zastiženy. Intaktní mykorrhizy nalezeny na koříncích také ještě 
končena června. 
Některé větve systému kořenového byly mykorrhiz úplně prosty, 
takže viděti, že na určitých místech kořání musila se dostaviti silná in- 
fekce. 
Po myceliích infekčních zbývají jen nečetné spory a něco vláken, 
jinak celá massa zmizela. 
3. Infekce Penicilliem čís. 3. isolace. Prohlíženo 1./5. 
Velice četné mykorrhizy, v nápadných skupinách odlišných od 
partií, kde nebyly přítomny. Množství jich i mvkorrhizových hnizd větší 
než u předešlých infekcí. V některých partiích mykorrhizy již odumřelé. 
Po opláchnutí sporo vé massy, která je jako prach zahalovala, takže kořání 
ani viděti nebylo, v destillované vodě jsou bělavé, většinou však tonu 
namodralého, který ani dalším oplakováním nemizí. Ukázalo se mikro- 
skopováním pak, proč. Mykorrhizy měly vyvinutý již plášť, sestávající 
z volně pletených hyf, réseau a třísloviny — jako u předešlých. Na povrchu 
pláště nacházelo se velké množství temně modrých osténkatých spor, 
původem z mycelia, jímž infikováno, v pevném spojení s pláštěm. A tu 
byl jsem s to vícekráte pozorovati, že spory ty souvisely s vlákny houbo- 
vými, že na povrchu kořínku probíhající hyfy braly vznik svůj ve spoře 
takovéto, jež jevila se nadouvlou a endosporem v blánu vlákna houbového 
přecházela; na endosporu visel často ještě osténkatý exospor a vlákno 
houbové přiřaďovalo se v dalším svém průběhu ku ostatním hyfám, jež 
tvořily plášť houbový. Ba naskytl se mi obraz, kterak klíčící spory přímo 
mířily mezi periferní buňky kořínkové a zde tvořily vlákna réseauová. 
Četná vlákna probíhala na povrchu kořínku rovnoběžně jako plášťová 
končíce však naduřeninou — bývalou nadouvlou sporou! 
Zvláště v tomto případě tedy bylo jisto, že infekční spory samy, 
klíčíce, přímo daly vznik mykorrhizám, jež měly hlavní karaktery těchto 
útvarů: pláště, réseau, třísloviny. 
Po devíti měsících (počítáno od data infekce) podroben týž exemplář 
prohlídce: mykorrhizy byly tu již jen sporé. Které byly vytvořeny, z nej- 
větší části již zašly — dík vlhkému, značně, a vzdor písku kompaktnímu, 
abnormnímu mediu. 
3. Infekce se specií č. 4 isolace. 
Humus sterilisován po tři neděle vždy 4 — 5 hodin denně v Kochově 
apparátu, při čemž občas řádné promísen. Písek vltavský sterilisován 
tamtéž 14 dní. 6./7. 1909 neutralisován z největší části humus pomocí 
zředěného louhu sodnatého, takže jeho reakce byla pouze slabounce kyselá 
a promísen pískem. Infikovaný téhož dne Fagus byl tříletý, měl jemné 
kořání s postranními kořínky tenkými a úplně mykorrhizy prosté. Infi- 
kován Penicilliem č. 4 isolace a sice měsíční kulturou, kterážto na roztoku 
s dusičňanena i vínanena ammonatým a taninnem utvořila povlak po 
celém povrchu se táhnoucí, v prostřed tlustý, po krajích ztenčený, přitisklý. 
XXXV. 
