18 
fúr die Wirtspflanze nicht geschwácht haben.“ — - ,,Die Annahme, daB 
der Wurzelsymbiose fiir den Baum und wohl insbesondere fúr dessen Stick- 
stoffernáhrung eine gewisse Bedeutung zukáme, wird durch die hier mit- 
geteilten Untersuchungen nicht im G ringsten widerlegt. Jedoch muB 
das Verháltnis zwischen Baum und Pilz eine andere, aller Wahrscheinlich- 
keit nach mehr komplizietere Erscheinung sein, ais man bisher gedacht 
hať‘ ,, Durch unsere Untersuchungen wird die Forschung, wie er- 
scheint, in andere Spuren gelenkt werden kónnen.” (1907, pg. 202.) A s tím 
možno úplně souhlasiti. 
Vlastní pozorování. 
Bukové lesy, ve kterých jsem pozoroval specielně pedologické vztahy 
epifytických mykorrhiz, nalézaly se 
1. v Čechách v okolí Černého Kostelce, zvi. blíže vsi Je van, 
2. blíže Sázavy mezi vsí Vlkánčicemi a Stříbrnou Skalicí, 
3. v okolí Kouřimě, mezi osadou Drletínem a Radlicemi; 
4. v Německu v okolí Naumburg u, mezi Naumburgem a Schul- 
pfortou (Duryňský les), 
5. na severním úpatí Harzu v okolí Harzburgu a lišen- 
burgu a 
6. na ostrově Rujáně v okolí míst Gohren, Baabe a Binz 
(jihovýchodní pobřeží). 
Rozumí se samo sebou, že pozorování byla četnější a vztahovala se 
na více míst i na více lokalit, zde však jsou uváděna toliko ta, kde byla 
prováděna ve větším rozsahu. Co se týče geologického substrátu, stály lesy 
pozorované 
a) na žule, 
b) na rule, 
c) na fyllitu , 
d) na permu, 
e) na vápenci (Muschelkalk) a 
f) na písku (diluvium). 
Silurský vápenec okolí pražského studoval jsem toliko příležitostně, 
takže větších zkušeností odtud nemám. Význam vápencového substrátu 
pro lesní hospodářství vůbec je jen nepatrně prostudován, zdá se, že bio- 
logické vztahy, které se zde uplatňují, jsou komplikovanější a i flora 
lesních plísní že jest odchylná od té, která vegetuje na př. na prahorách 
a vůbec na substrátě na vápno chudším. Také písečné půdy žádaly by spe- 
XXXVI. 
