21 
Jestliže se pak odestře poněkud s povrchu trocha napolo ztrouchnivělého 
listí, objeví se hnízda mykorrhiz fagových. (Fot. 3.) Mykorrhizy tyto pro- 
bíhají zde tak, že jednak volně úlomky listové slepují, jednak provrtávajíce 
je drží pohromadě tyto massy. Odklepeme-li však všecky zbytky organické, 
listí, drť, polo setlelé plody, větvičky atd., pak teprve lze studovati stavbu 
mykorrhiz, které tedy jsou zde úplně skryty (Fot. 2): Je viděti, že vskutku 
celé povrchové kořání bukové proměnilo se v mykorrhizy. Lze sledovat i 
mykorrhizy často již v blízkosti pňů mateřských. Obyčejně však prostírají 
se u starších takovýchto stromů mladší partie kořenů až v určité vzdále- 
nosti pňů tvoříce kolo. A tu lze nalézti celé větve kořenové, značně tlusté, 
které, jak se čím blíže ku vegetačnímu vrcholu v jemnější a jemnější vě- 
tévky rozvětvují, tak tím víc a více mykorrhiz nesou, tak ale zároveň 
větším a větším množstvím listí se polepují, takže celá massa taková mo- 
hutnější a mohutnější se stává. Velmi často lze však najiti massy menší, 
na př. velikosti dlaně: odpreparuje-li se listová pokrývka, objeví se mladší 
větévka mnohonásobně na všecky strany radiálně, ale přece jen více méně 
v jedné hladině rozvětvená, při čemž mykorrhizové pláště sáhají po celém 
její rozprostranění od hlavních větevných partií až na jemná, pravidelná 
mykorrhizová větvení (Fot. 1) ; všecek pak tento systém mykorrhizový 
pokryt je souvislou vrstvou polo ztrouchnivělého listí, jejíž elementy někdy 
těžko je rozebrati, aby nebyly porušeny křehké obyčejně mykorrhizové 
větvičky. Ale též nepravidelně rozvětvené mykorrhizy tvoří takovéto 
lišto vo-mykorrhizové vrstvy. Vůbec lze nalézti zde mykorrhizy rázu nej- 
rozmanitějšího. Vedle celých komplexů, kde celý dlouhý kus větvení pro- 
měněn je v massu mykorrhiz a celý jednolitou rnassou polorozloženého 
steliva je ověšen, je možno nalézti mykorrhizová hnízda toliko malá a jen 
ve svém malém rozsahu polepená organickými odpadky; takováto bývají 
však s druhé strany četně pohromadě, takže celek tvoří zase značnou 
vrstvu mykorrhiz — listů. Nezáleží dále na tom, zda jsou to mykorrhizy 
droboučké, řebříčkovitě, pravidelně větvené či v distancích a formách 
nepravidelných, zda chomáčovitě či ploše, s krátkými postranními větvič- 
kami či delšími tenkými anebo tlustšími, a zda jsou konečně na hlavní větvi 
mykorrhizy postranní umístěny jen řidčeji či ve množstvích velkých. Také 
tlusté, křivolaké, hypertrofované mykorrhiz v zde přicházejí, ačkoliv častěji 
objevují se ve hlubších vrstvách humusových (nudlových) a nej častěji pro- 
bíhají hoření polovinou v popsané vrstvě hruboúlomkovité, dolení ve spod- 
nějších. 
Viděti z toho, že vlastně ,, hrubý" humus ‘je zde spíše sypčí povahy 
nežli hrubé, deskovité a také není stmelen takovým množstvím jiných 
plísní, jako líčí M ú 1 1 e r pro dánský hrubý humus. Volná mycelia plís - 
ňová, makroskopická i mikroskopicky viditelná, zde ovšem též vegetují, 
ale v omezeném, nenápadném množství — na rozdíl od míst isolovaných 
partií, jež při krajích lesa stojí na místech suchým větrům vystavených 
anebo na místech silně prosvětlených, kde stojí buky jen po jednotliví! , 
XXXVI. 
