24 
1 . J e v a n y. 
Vysoký les bukový, asi 70 — 80 let starý, dosud nekácený. Z největší 
části na planině, z části na mírném svahu. Ku západní straně obnažen prů- 
sekem, který však, jelikož se při pláni u lesa táhne potok a les na druhé 
straně spadá v údolí, z části luční, jímž také probíhá potok, nedává vznik 
značněji vyvinutému hrubému humusu. V okolí lesa samé bukové porosty, 
mladší i starší, zmíněný les úplně uzavírající. Vlhká, rybničná krajina. 
Les stojí na žule. Terrain, z části balvanitý a mechem krytý, většinou však 
typicky bukový, t. j. krytý silnými vrstvami listí bukového jakoby jediným 
jezerem, bez podrostu vyjma kraje spodiny lesa, jež s loukou hraničí, kdež 
malé jedle; většinou bez fanerogam. Steliva místy pod kolena, takže i za 
tuhé zimy, je-li půda kryta sněhem, mykorrhizová vrstva jen z části pro- 
mrzá. Mykorrhizy v obrovském množství. Při západní straně typ většinou 
pravidelně větvitých v jedné vrstvě rozplošených, dále do vnitř lesa korá- 
lovitě větvité, na prodloužených větvích, tenké, nebo jen mírně ztloustlé, 
na planině celé partie kryty mykorrhizami křivolakými, nepravidelně 
větvitými, tlustými, světležlutými, v jiných okrscích mykorrhizy šedivo- 
žluté, křivolaké, v průběhu větví kořenových daleko sice od vegetačního 
vrcholu mající vyvinuty pláště, ale větve ne tak nepravidelně rozložené jako 
u předešlých a kratší. Mykorrhizová vrstva krásně a typicky vyvinuta. 
Mull místy velmi silný, celkem však jen několik málo centimetrů vy - 
soký, jelikož rychle mísí se s hlinitým podkladem. Hlíny ne příliš mnoho, 
brzy mateřský žulový substrát. Nejkrásnější les ze všech pozorovaných, se 
zdravými, hladkými kmeny, hojností vlhka a listové pokrývky, s rychle 
však pokračujícím rozkladem odpadků stromových. Průměr z četných 
měření jednotlivých vrstev (9. května 1909) byl: 
Vrstva steliva vysoká 20 cm, 
mykorrhizová vrstva s trochou slepeného listí a jen malým 
množstvím plísní zde přes 6 cm. 
mull 3 cm. 
2. Les nad vsí Vlkančicemi. 
Podklad: permská hlína. Les asi OOtiletý, na jihovýchodním svahu 
hřebenu a v prostředku jeho. Zdola chráněný vysokým, tmavým lesem 
jedlovým, jenž má hojně podrostu. S hora mladým lesem bukovým, 
jenž od jihozápadu otevřen kácením starého lesa, takže počíná se v něm 
tvořiti hrubý humus; nicméně ještě před časem bylo v něm hojně mykor- 
rhiz dlouhovětvých, pěkně korálovitě rozvětvených s nápadně dlouhými, 
štíhlými, pleťově červenohnědými postranními větvičkami. Od západu 
chráněn starým lesem smíšeným s letitými jedlemi, habry a buky a mlad- 
šími porosty smrkovými. Les tento silně pokácen, takže v kotlinkách pod 
jednotlivými bukv tvoří se mocné vrstvy hrubého, plackovitého humusu 
XXXVI. 
