38 
lysovány listy ještě relativně příliš mladé; za to však dokazují nicméně, 
že odpadáváním listů značná část dusíkaté substance přichází v niveč, 
což nemůže se týkati ničeho jiného než dusíku z nerozložených dosud bíl- 
kovin v nejš. slova smyslu pocházejícího). A na druhé straně pozorujeme, 
kterak „intimně" chovají se mykorrhizy ku listům ve vrstvě mykorrhizové, 
kterak „přilepují se" k nim, načež lze přímo pozorovati, že pletiva listová 
jsou rozrušována. Nejnápadněji přimykají se k listům mykorrhizy „řeb- 
říčkovité", u kterých naopak parasitické pronikání hyf plášťových do 
spodnějších partií pletiv kořínkových na nejmenší míru je omezeno; na- 
proti tomu u hypertrofovaných mykorrhiz, kde hyfy již silně pletiva hostící 
prorážejí a pak intracellulárně vegetují, nabývajíce tím i hojnějších látek 
dusíkatých, začíná život mykorrhiz samostatnější. 
Po dusíku tedy asi jdou mykorhizy ve „vrstvách mykorrhizových", 
dusíkatými, ještě z největší části nerozloženými látkami, jež jsou ve 
vláčných již listech umístěny, chemotropicky jsou pláště houbové dráž- 
děny a za pomocí cellulas, jež jim otvírají k nim přístup, se jich zmocňují. 
A tu vzniká otázka, zda pravé za tohoto rozkladu bílkovin, amidoky setin 
a pod. látek neuplatňuje se schopnost symbiotických plísní, vylučovati volné 
kyseliny, jmenovité oxalovou, nejlépe, čímž by poslední případ kultur s oxa- 
látem zvláštní důležitosti nabýval: nevzniká při rozkladu bílkovin a pod. 
látek ammoniak a neslouží secernovaná šťavelová plísním ku neutralisaci 
jeho, jenž ze slepených partií listových jistě ihned nemůže býti vyprán 
a vzrůst i vývoj mykorrhiz by zdržovati mohl ? 
Resorbované pak tímto způsobem zmíněné látky dusíkaté plášti 
mykorrhizovými samotnými jsou zužitkovávány, stravovány. Není možno 
připustiti na základě svrchu zmíněných cytologických dat domněnku, že 
by byly tímto způsobem přiváděny pletivům kořínků, že by hostinné rost- 
liny tímto přímým (do jisté aspoň míry) způsobem dusíkatých látek na- 
bývaly. Také vzdor tomu, že ve styk s listím přicházející plocha mykor- 
rhiz v mykorrhizových vrstvách je obrovská, je asi množství dusíku plášti 
houbovými resorbovaného přece jen malé. Ale plocha listí mykorrhizami 
rozloženého je daleko větší, než je průměr mykorrhiz. Kam tedy přichází 
dusík z rozkládající se vrstvy mykorrhizové? Z části snad partiemi kořání 
bukového, jež jsou prosty mykorrhiz a jež nesou, jak M tiller udává, 
časem i vlásky kořenové, asi po dalších proměnách, je ztravován; sotva 
však děje se to ve větší míře, jelikož ammoniaku zde nepatrné množství 
shledáno, a nitrifikace za obyčejných poměrů se neděje. S největší pravdě- 
podobností přecházejí však množství tato z rozdrobených posléze, a roz- 
rytých i rozložených mnohonásobným průběhem mykorrhiz úlomků listo- 
vých ve spodnějších vrstvách do mullu a odtud míšením se mullu s pod- 
kladovou hlínou do vlastního živného substrátu buků. A v mullu již, jakož 
i v podkladové hlině nalézáme množství mykorrhiz prostých kořínků, nor- 
málních absorpčních orgánů bukových stromů, kteréžto všecky anorga- 
nické látky sem přišlé samostatné z půdy vyssávají a nazpět do korun stro- 
XXXVI. 
