47 
Fotografie (buk): 
1. Část větve kořenové, jejíž všecky rozvětveniny proměněny v,,řebříčko- 
vité“, hladké mykorrhizy. Přirozená velikost. 
2. Dlouhá větev kořenová posetá ,,řebříčkovitými“ mykorrhizami jemného 
typu. O jednu třetinu zmenšeno. 
3. Podobná větev z ,,mykorrhizové vrstvy", s polorozloženým listovím z části 
odklepaným. Úlomky listovými prosvítají massy mykorrhiz. Zmenšeno o jednu 
třetinu. 
4. , ,Mykorrhizová vrstva" vytvořená na jiné větvi kořenové. Odstraněna 
toliko část listí s jejího povrchu. Zmenšeno o jednu třetinu. 
fe 5. Typické, větší i menší, „řebřičkovitě" pravidelně rozvětvené shluky hlad- 
kých mykorrhiz, zvláště jak se objevují ve vrstvách slepeného listí. Zmenšeno 
o jednu třetinu. 
6 — 7. Méně pravidelně rozvětvené , ,řebříčkovité“ mykorrhizy; 5. zmenšeno 
o jednu šestinu, 7. přirozená velikost. 
8. Typické robustní, hypertrofované mykorrhizy, v nichž houby již nabývají 
karakterů parasitických. 8. a 9. přirozená velikost. 
9. Z části hypertrofované, velké mykorrhizy. 
Seznam literatury: 
Mayr, Die Aufzucht essbarer Pilze im Walde. (Naturwissenschaftliche 
Zeitschrift fiir Land- und Forstwirtschaft 1909, 7. Jahrg., pg. 274). 
Russow, Betrachtungen uber das Leitbůndel- und Grundgewebe. 1875. 
Peklo, Epifytické mykorrhizy I. Monotropa Hypopitys. Česká akademie, 1908. 
Strasburger, Das botanische Praktikum. III. Auflage, pg. 335. 
Kamienski, Úber symbiotische Vereinigung von Pilzmycelien mit den 
Wurzeln hóherer Pílanzen. (Arbeiten der St. Petersburger Naturforscher-Gesellschaft. 
Bd. XVII., 1886, pg. 34 — 36). Dle referátu v Botanisches Centralblatt 1887, 
Bd. 30, pg. 2. 
Němec, Uber inverse Tinktion (Berichte der deutschen botanischen Ge- 
sellschaft, 1906, Bd. 24. pg. 528). 
Móller A., Untersuchungen uber ein- und zweijáhrige Kiefern im már- 
kischen Sandboden. (Zeitschrift fúr Forst- und Jagdvesen. 1903, XXXV. Jahrg.) 
Móller A., Mykorrhizen und Stickstoffernáhrung. (Berichte d. d. bot. Ge- 
sellsch. 1906, Bd. 27, pg. 230.) 
Gautier, Sur le parasi tišme du Melampyrum pratense. (Revue génerale 
de Botanique 1908, XX, pg. 67 — -84.) 
Frank, Uber die auf Wurzelsymbiose beruhende Ernáhrung gevisser 
Báume durch Pilze. (Berichte d. d. bot. Gesellsch. 1885, Bd. 3.) 
Frank, Uber die physiologische Bedeutung von Mycorrhiza. Berichte der 
d. bot. Gesellsch. 1888, Bd. 6, pg. 248.) 
Zellner, Chemie der hóheren Pilze, 1907, Leipzig. 
Nierenstein, Chemie der Gerbstoffe. (Sonderausgabe aus der Sammlung 
chemischer und chemisch-technischer Vortráge) 1910. 
T i e g h e m, Recherches pour servir a 1’histoire physiologique des Mucé- 
dinées. Fermentation gallique. (Annales des Sciences naturelles, 5 série, VIII., 
pg. 210.) 
Fernbach, Sur la tannase a 
Pottevin, La tannase. Diastase dédoublant 1’acide gallotanique. (Comptes 
rend. d. s. de l’Ac., 1900, CXXXI., pg. 1214 resp. 1215.) 
XXXVI. 
