25 
ramenní, čímž se v celkové délce končetinové asymmetrie bud sesílí aneb 
naopak seslabí až k úplnému vyrovnání, třebas se nej častěji pozoruje 
zkřížená asymmetrie t. j. s převahou rozměrů na horní pravé a naopak 
na dolní levé končetině. Vzhledem k tomu nejeví se asymmetrie končetin 
obou sester anomální. Celkem možno pak říci, že obě končetiny přiléhající 
t. j. levé Josefinv a pravé Růženy a naopak obě končetiny zevní, odvrácené 
.vykazují jisté shody ve svých rozměrech v porovnání se stranou druhou. 
Tak jest vzdálenost od acromia k processus styloid. radii a vzdálenost od 
trochanteru fem. ku zevnímu kotníku na přiléhajících končetinách (horních 
resp. dolních) větší než na končetinách odvrácených, avšak délka před- 
loktí s rukou a délka nohy naopak na zevních končetinách větší. — Rozdíly 
v délce dolních končetin jsou ovšem velmi značné (na pí. ohledně vzdále- 
nosti od trochanteru fem. k zevnímu kotníku Josefiny 30 mm, u Růženy 
dokonce 50 mm). Jest otázka, pokud tyto rozdíly mohou býti pokládány 
za výraz fysiologické asymmetrie a pokud za následek nestejného růstu 
podmíněného těmitéž vlivy jako asymmetrie obličeje a konečně za následek 
mechanicko-statický vzhledem ku srůstu v krajině pánevní, k nestejnému 
sklonu pánví a následkem toho k nestejnému zatížení obou dolních kon- 
četin. Budiž jen na to upozorněno, že statické poměry nedovolují Josefině 
při chůzi plně našlapovati na levou nohu, takže se opírá jen o přední její 
část. Tím se vysvětluje také větší šířka této nohy (Josefině samé dobře 
známá) . 
Výsledky anthropologického vyšetření obou sester možno shrnouti 
v následující věty: 
1. Obě sestry jsou si nápadné podobny a to nejen v pigmentaci (v barvě 
pleti, vlasů a očí), ale též v detailních tvarech obličeje (nosu, úst), jakož 
i v tvarech a rozměrech končetin. Rozdíly v jednotlivých částech těla 
zůstávají většinou v mezích rozdílů, které možno namnoze mezi oběma 
polovicemi těla jedné a téže osobv zjistiti. To platí zvláště o rozměrech 
zjištěných na končetinách horních. 
2. Dle uvedeného jsou také obé těla přibližné stejné vyvinuta, a ne- 
dosáhlo jedno tělo ve vývoji větších rozměrů neb převahy nad druhé. 
3. Růžena zdá se sice poněkud větší, naopak předčí Josefina svou 
sestru ve větším počtu rozměrů hlavy a trupu, v rozpětí ramen a v objemu 
končetin, avšak rozdíly, které tu jsou, možno alespoň do jisté míry vy světli ti 
nestejnou polohou obou těl ( vzhledem k místu srostení) a nestejnou fysiologickou 
činností z toho resultující. Růžena zaujímá postavu poněkud více vzpří- 
menou a snad již tím připadl jí úkol vedoucí při pohybu a při veškerém 
konání, kdežto naopak Josefina stala se částí více passivní, klidnější, a tím 
spíše sílící. Nekongruentnost obou těl vzhledem k místu srostění prozrazuje 
se zvláště také v neúplném našlapování Josefiny na levou nohu. 
4. Některé rozdíly zvláště odchylný tvar hlavy a asymmetrie obličeje 
možno vysvětlit i jednak nestejným obmezováním vzrůstu obou plodů 
XLII. 
