4 
Později měřil Kahlenberg jinou kombinaci 
Mg J Mg(N0 3 ) 2 v pyridinu j Normální elektroda, 
jejíž elektromotorická síla obnášela 0-984 Volt. Absolutní potenciál Mg v pyri- 
dinovém roztoku Mg(N0 3 ) 2 vypočetl s c = -j- 0-424 Volt (s h = 0-701 Volt). 
Elektromotorické sílv různých článků v nevodných rozpustidlech 
měřili ještě C a r r a r a a ď Agostini 1 ) a nejnověji Neustadt a 
A b e g g, 2 ) jejich práce se však netýkají potenciálu Mg. 
V tekutém ammoniaku měřili potenciál elektrody magnesiové (vedle 
jiných potenciálů) Johnson a Wilsmor e. 3 ) Našli pro 
Mg | - * Mgl a v NIí 3 ř/l = + 2-31 Volt 
Avšak i hodnoty, které dostávali tito autoři pro jiné kovy, byly prů- 
měrem v tekutém ammoniaku o 0-7 Volt větší než ve vodných roztocích. 
I. Předběžné pokusy. 
Při předběžných pokusech připravili jsme si bezvodý MgCl 2 podle 
L i e b i g a 4 5 ) zahříváním a žíháním NH 4 C1 . MgCh. Bezvodý MgCl 2 byl 
v přebytku přidáván k absolutnímu ethylalkoholu 6 ) a roztok byl občas 
protřepáván, až se nasytil. Koncentraci určovali jsme titrací, 6 ) při defi- 
nitivních roztocích doplněna tato kvantitativním stanovením Mg jako 
pyrofosforecňanu. Roztok při předběžných pokusech použitý shledán byl 
0-915 - molekul arnormálním. 
Elektromotorické síly článků s elektrodami magnesiovými byly mě- 
řeny kompensační methodou Poggendorfovou nejprve s oby- 
čejným drátovým můstkem Wheatstoneovým, později s Kohlrau- 
schovým bubnovým můstkem, jež oba byly kalibrovány podle methody 
Strouhal a-B a r u s e. Za nullový přístroj sloužil při předběžných 
pokusech Lippmannův kapilární elektrometr v uspořádání O s t- 
b G. CarraraaL. d‘A g o s t i n i, Gaz. chim. ital. 35 , I. (1905). 132; Z. f. 
Elektrochemie XI. (1905). 386. 
2 ) J. Neustadt a R. A b e g g, Z. f. physik. Chemie, 69 (1909). 486. 
3 ) F. M. J o h n s o n a T. N. M. Wi 1 s m o r e, Beibl. zu d. Ann. d. Phys. 32 
(1908) 803.; Trans. Farad. Soc. 19. III. 1907; Elektrochem. Ztschr. 14, (1908) 
203, 223. 
4 ) J. L i e b i g, Lieb. Ann. 19 (1830). 137. 
5 ) Prodejný absolutní alkohol sušen byl bezvodným CuS0 4 , dosušen Na a 
předestilován; při jiné přípravě použito bylo k sušení CaO a pak teprve 0uSO 4 a Na. 
6 ) 5 cm 3 roztoku bylo zředěno na 100 cm 3 vodou, 10 cm 3 zředěného roztoku 
pak titrováno -JL AgNO s podle G a y-L u s s a c a. Srovnávacími titracemi jsme 
zjistili, že přídavek ethylalkoholu při titraci nevadí. 
XLV1I. 
