9 
vždy ještě lupou prozkoumali. Mimo to bylo nutno dbáti také toho, aby 
se povrch elektrody v zátce samé neznečistil. Elektroda ponechávána 
byla obyčejně chvíli nad elektrolytem, aby vzduch resp. kyslík do nádoby 
při otevření vniklý byl proudícím plynem vypuzen. Po mnoha pokusech 
dospěli jsme k poznání, že nutno stanovití vedle časového průběhu i po- 
čáteční potenciál, který se jeví hned v prvních okamžicích po vnoření 
elektrody do elektrolytu. V tomto okamžiku dostávali jsme hodnoty nej- 
nižší, určité a u každého roztoku vždy reprodukce schopné. 
Měřeno bylo tak, že páky kompensátoru byly zastaveny na určitý 
potenciál. V momentu vnoření stisknut bjd současně klíč. Než jsme se 
dostali k přesně definovanému počátečnímu potenciálu, bylo nutno pro- 
vésti zkusmo as 20 měření vždy s nově hlazenými elektrodami. Pomocná 
batterie akkumulátorů, při měření ke kompensování použitá, byla srovná- 
vána s Westonovým normálním článkem říšského fysikálního ústavu 
v Charlottenburgu, jenž měl 
při 10° — 1-0190 Volt 
při 20° — 1-0189 Volt 
při 30° — 1 -0188 Volt 
Potenciál Mg v roztoku I (1-043-molekulárnormálním). 
u 
s 1. 
Čas 
v minu- 
£/, ve Voltech 
Poznámka 
tách 
0 
+ 1-1245 
Nepatrný vývoj 
2 
+ 1-317 
plynu na určitých 
0 
-f 1-477 
místech elektrody. 
10 
+ 1-517 
20 
+ 1-657 
V proudu N 2 
40 
+ 1-795 
60 
+ 1-787 
CM 
II 
°C. 
u 
s 2 . 
. Čas 
v minu- 
£/, ve Voltech 
Poznámka 
tách 
0 
+ 1-1245 
Nová dávka roztoku. 
6 
+ 1-487 
Prostor nad elektro- 
20 
+ 1-787 
Ivtem vyplněn N 2 
t = 24°. 
XLVII. 
