22 
vodě. 1 ) Pro převodně číslo aniontu n a v MgCl 2 můžeme tudíž vžiti číslo 
získané v roztocích vodných n a = 0-729, 2 ) čímž obdržíme pro potenciální 
rozdíl způsobovaný diffusí MgCh hodnotu 
— 0-0040 Volt. 
Vedle toho může býti zdrojem elektrické energie na styku normálních 
roztoků MgCh v alkoholu a KC1 ve vodě též změna vnitřní energie při 
zřeďování alkoholu. Předpokládáme-li, že se zředovací teplo zúplna pře- 
měňuje v energii elektrickou, můžeme ze známého tepla zřeďovacího 
snadno vvpočísti potenciální rozdíl tohoto procesu. Tepelné zabarvení 
při zřeďování 1 grammolekuly ethylalkoholu v 50% směs alkoholu a vody 
obnáší při 17° C asi 693 cah, čili okrouhle 2900 Fo/ř-Coulomb. 3 ) Z toho lze 
vypočísti potenciální rozdíl 
£ = 0-030 Volt. 
Addujeme-li k tomuto Číslu hodnotu dříve odvozenou, která plyne 
z diffuse MgCl 2 , obdržíme pro potenciální rozdíl 
č V od. alk. hodnotu = — 0-034 Volt. 
Znaménko — znamená, že proud kladný prochází od směsi k alko- 
holovému roztoku MgCh, t. j. že alkoholický MgCl 2 jest positivně elek- 
trický proti směsi ethylalkoholového MgCl 2 a vodného KC1. Při tom ne- 
dbáme diffuse KC1. 
Je-li úvaha tato správná, musí se potenciálně rozdíly b \ c a c \ d 
přibližně rušiti. A tomu také ve skutečnosti tak jest. Proto jest úhrnná 
elektromotorická síla měřeného článku kapalinového tak nepatrná ( = to- 
liko 0-009 Volt). 
V hořejší kombinaci, jejíž elektromotorickou sílu jsme shledali rovnou 
0-0090 Volt, byla prvá normální kalomelová elektroda (která byla na straně 
«-MgCI 2 v alkoholu) polem +, druhá polem — . Obě užité elektrody 
kalomelové neměly docela stejnou potenciální differenci. Když jsme je 
spolu srovnávali, jevil článek: 
— + 
Prvá kalomelová elektroda (a) — Druhá kalomelová elektroda (/) 
elektromotorickou sílu = 0-0022 Volt. 
Užijeme-li způsobu, který k vypočítávání jednotlivých potenciálních 
rozdílů naznačil R. Luther, 4 ) můžeme psáti: 
4 ) Viz H. Jahn, Grundriss der Elektrochemie, Vídeň 1905, str. 68 a násl. 
2 ) Viz Kohlrausc h-H olborn, Das Leitvermógen der Elektrolyte 
Berlín 1898, str. 201. 
3 ) Viz J. Thomsen, Thermochem. Untersuchungen, 1882, str. 75. 
4 ) O s t w a 1 d-L u t h e r, Phys.-chem. Messungen, II. vyd. str. 445 a násl. 
XLVII. 
