9 
i na rostlinách kokoticových jiných, jež poblíže rostou. Zda mladé klíční 
rostlinky od Cuscuta europaea (128) mohou se kolem mrtvých opor ovi- 
nouti, není Mohlovi známo. 
B r a n d t zastává mínění, že se na kterémkoliv místě osy kokotice 
mohou vytvořiti hrbolky, a přišla-li část osy ve styk s jinou rostlinou, že 
přemění se hrbolky ty ve střebadla pravá. Nestalo-li se tak, a rostlině koko- 
ticové nenaskytla se příležitost najiti rostlinu jinou, zakrňují hrbolky, 
při čemž nabývají tvaru kuželovitého se špičkou silně zašpičatělou (102, 103) . 
Nálezem tímto míní Branclt, že theorii dráždivosti. kterou zastává 
M o h 1, vyvrátil. 
S c h a c h t (168) tvrdí, že mladá kokotice se kolem tyčí skleněných 
a suchých tyček dřevěných neovíjí. 
Potvrzuje pozorování M o h 1 o v o pokud se týká ovíjení se kokotic 
kolem skleněných tyčí, ale neudává při tom, zda se tu jedná o rostliny 
kokotic, jež jsou již na jiných rostlinách živitelkách přissáté či zda se tak 
dosud nestalo, a nerozeznává tedy mladší, dosud nepřisáté kokotice od 
starších. 
U 1 o t h. potvrzuje tvrzení M o h 1 o v o, že příčina vytváření 
hrbolků na ose kokotic spočívá v podráždění, jež je vyvoláno dotekem 
cizopasníka s živitelkou. Rostliny klíční nevytvořil jí nikdy takových 
hrbolků, setkaly-li se s takovými předměty, jež by jim nemohly poskytnout! 
výživy. Tak na př. tyče dřevěné nebo skleněné mohou býti klíčními rost- 
linami ovinuty, leč hrbolky haustoriové se tu nevytvoří (275). Ovine-li 
se kokotice, která již cizopasí na nějaké hostitelce, kolem suchých částí 
rostlinných (279) a vytvoří-li následkem doteku hrbolky, neslouží tyto 
jako střebadlo t. j. jakožto orgány výživné, nýbrž k upevnění a v případě 
tom nemají žádných cév. U 1 o t h zná též ještě druhý případ, kde hrbolky 
haustoriové nemají cév a sice nastává to tehdy, když cizopasí kokotice 
na kokotici, anebo když vedlejší větévka kokotice cizopasí na jiné části 
své mateřské rostliny. Oddálíme-li část osy kokotice právě v té době, 
kdy počíná vytváření hrbolků, od opory, vyrostou hrbolky ty v útvary 
kulovité a liší se pak v anatomické struktuře ocl haustorií normálních. 
Pitra shledal, že hrbolky haustoriové u Cuscuta europaea jsou po- 
kračováním haustorií právě vytvořených a přissátých. Potvrzuje mínění 
B r a n d t o v o , že hrbolky takové se mohou přeměniti v pravá haustoria. 
Dle jeho náhledu nespočívá příčina vytváření se haustorií v podráždění, 
ačkoliv musí sám přiznati, že kuželovité hrbolky nepovstávají na všech 
stranách osy kokotice, nýbrž že se tak děje pouze na té straně a v téže 
řadě, kde se vytvořila haustoria tou dobou již přissátá (73). 
Solms-Laubach, jenž se zabýval původem vytváření se 
haustorií, praví (587) při citování dřívější literatury, že B r a n d t vy- 
vrátil M o h 1 o v u theorii o dráždivosti kokotic na dotek, což jest naprosto 
nesprávno, jak již ze zcela krátkých zde uvedených údajů literárních 
vysvítá. 
L. 
