3 
Vysvětlení, pokud se týká ovíjení se kokotic, snaží se podati Koch 
(I. 109) an praví, že Mohl pro špatnou klíčivost semen různých druhů 
kokotic dělal pokusy jen se staršími částěmi kokotice (větvemi) ( Cuscuta 
europaea). Koch je náhledu, že mladé klíční rostlinky se pravděpodobně 
jinak chovají, nežli rostlina kokoticová, která již přissátá na jiné rostlině 
živitelce cizopasí. Tímto rozdílným chováním klíčních rostlin a cizopa- 
sících kokotic míní především ovíjení a neovíjení kolem mrtvých 
těl a nepřímo též vytváření haustorií. Sám je přesvědčen, že mínění toto 
potvrdil. Vyséval semena různých druhů kokotic a klíčním rostlinám 
dával k disposici tyčinky ze dřeva, skla a různých kovů zhotovené. Vý- 
sledek takových pokusů byl, že klíční rostlinky kokoticové vesměs odumřely, 
aniž by se byly kolem jim poskytnutých tyčí ovinuly nebo haustoria tvořily. 
Také když podobné pokusy znova prováděl, byl výsledek tyž. Naproti 
tomu byly tytéž tyčky velmi lehko ovinuty, když se před tím klíční rost- 
linky kokotic přissály na jiných rostlinách, a tu pozoroval, že v tom případě 
se vytvořovala též haustoria na té straně, která byla k tyčce obrácená. 
Tím měl Koch za dokázané, že původ haustorií spočívá v podráždění, 
jež bylo vyvoláno dotekem onou částí kokotice s neživou oporou. To 
platí dle Kocha pouze pro rostliny kokoticové, jež již předem se usídlily 
na nějaké živitelce: ,,Denselben Beweis fůr die junge Keimpflanze zu 
fúhren, wůrde wohl ebenfalls gelingen, wenn diese nicht mit der fůr sie 
pliysiologisch wichtigen Eigenschaft ausgerústet wáre, tote Korper nicht 
zu umschlingen“ (110). 
I byla tu na snadě otázka, jak vysvětliti původ zakrnělých hau- 
storií. Koch praví (111), že zakrnělá haustoria povstávají teprve v po- 
zdějším stadiu vzrůstu, když se mladá klíční rostlinka kokotice přichy- 
tila. Jich příčina spočívá v podráždění zevním právě tak, jak je tomu 
u haustorií normálních, ale k úplnému vývoji nedospějí, poněvadž není tu 
dostatečného tlaku na rostlinu živitelku. 
Ve své druhé, obsáhlé práci potvrzuje Koch výsledky své prvé práce 
o lcokoticích. Klíční rostlinky kokotic neovíjejí se kolem neživých opor 
(16, 17), při čemž je zcela lhostejno, zda jsou z materiálu anorganického 
anebo organického. Tytéž opory jsou však velmi lehce rostlinami kokoti- 
covými ovinuty, jež již jsou usídleny na nějaké živitelce. Mohou pak 
v takových případech též haustoria býti založena, leč pro tvrdost tyče 
(opory vůbec) nedospějí k úplnému vývoji. Mladá klíční rostlinka koko- 
ticová má dle Kocha jakousi schopnost volby, má-li se kolem před- 
mětu ovinouti či ne. Takové schopnosti volby (Wahlfáhigkeit) přičítal 
Koch značný význam biologický. Po těsných, hustě za sebou jdoucích 
otočkách (enge Windungen) následují otočky volné, příkře vystoupavé 
(steile W.). Tyto (volné o.) nevznikají následkem podráždění, nýbrž tím, 
že krouživý pohyb vrcholku osy je pozdržován. Zajímavým je Kochův 
nález, že kokotice, jež se usídlily na nějakou živitelku, jsou schopny ovi- 
nouti se kolem tyčí vodorovných ano i směrem šikmým k zemi skloněných. 
L. 
i* 
