5 
rostliny kokoticové dráždivě na dotek, otáčejí se výhradně kolem vertikál- 
ních tyčí. Vlhká gelatina nepůsobí dráždivě. 
Sorauer (499 — 510) nepřispívá ničím novým k rozluštění otázky, 
týkající se ovíjení se kokotic, neboť váže se na starší údaje o kokoti- 
cích, hlavně na výsledky prací Kochových. 
Po tomto uvedení prací dřívějších autorů, kteří se zabývali otázkou 
ovíjení se kokotic kolem různých předmětů, uvedu své výsledky v tomto 
ohledu nabyté, jež se však v mnohém od výsledků badatelů předchozích 
značně liší a jen částečně s nimi se shodují. 
Měl jsem původně v úmyslu prostudovati fysiologické podmínky 
otáčení se všech druhů kokotic, leč pro velmi slabou klíčivost semen, 
která mi byla zaslána různými botanickými zař radami, bylo nutno 
od úmyslu toho upustiti a studium to pouze na druh kokotice Grono- 
vovy ( Cuscuta Gronovii W i 1 1 cl.) omeziti. Bohatý materiál měl jsem 
k disposici v pokusné zahrádce c. k. ústavu pro anatomii a fysiologii rostlin 
v Praze, kde jmenovaný druh kokotice rostl velmi bujně po dobu několika 
let na Salix viminalis a 5. incana. Pokusy byl} 7 dvojím způsobem pro- 
váděny, totiž ve volné přírodě, na místě, kde kokotice ty rostly, jednak 
též v laboratořích c. k. ústavu pro fysiologii rostlin pod dohledem prof. 
Dra B. Němce. Za četné pokyny při této práci dovoluji si jemu zde 
vzdáti srdečný dík. 
Za účelem přehledu rozdělena následující práce ve tři oddíly: I. vý- 
sledky studia klíčních rostlin kokotice Gronovovy, její fysiologické 
vlastnosti až do té doby, kdy začínají se ovíjeti. 2. Ovíjení a způsob přichy- 
cení se pomocí haustorií na živitelce a podmínky téhož. 3. Vzrůst kokotice 
parasitující v době, když se přichytila na živitelku, schopnost vegetativ- 
ního rozmnožování a změna barvy rostliny kokoticové. 
I. 
Co se týká pokusů s klíčními rostlinami v laboratoři, byla semena 
vždy před zasetím po dobu 24 hodin v čisté vodě namočena, po nabubření 
vyseta na vlhký písek a slabou vrstvou písku zakryta. Byla-li semena 
po nabubření vyseta docela volně na navlhčený písek, stačí jim to též, by 
v krátké době se jich klíčení objevilo. Aby však pochod klíčení dál se pra- 
videlněji, je dobře, poklopíme-! i nádobu, v níž jsou semena rozesetá, skle- 
něným zvonem. Nebyla-li semena před vysetím ponechána nabubřiti, 
začíná jich klíčení daleko později, pochod ten je velice nepravidelný, a 
klíčení celkové naprosto nestejnoměrné. Totéž se stává, když semena 
klíčí ve volné přírodě, takže každým dnem možno tu najiti klíční rostlinky 
v různém stupni vývoje. 
Toto nestejnoměrné klíčení semen kokoticových ve volné přírodě 
má veliký fysiologický význam, neboť je tím poněkud zajištěno, že aspoň 
L. 
