10 
a následkem toho byla nucena žiti na vlastní útraty t. j. ze sebe, trvá přibližně 
7 týdnů. Za tu dobu měřila celková délka rostlinky v četných případech až 
25 cm, ovšem že živá část této délky sotva 2 cm před smrtí obnášela. 
Je pochopitelno, že život klíčních rostlinek může býti různými ne- 
příznivými vlivy značně zkrácen. Ponejvíce děje se tak nedostatkem vod}/. 
Lze velmi lehce pochopiti, jaký význam má pro klíční rostliny kokoticové 
okolnost, že klíčí ve volné přírodě na místech, kde by byly chráněny před 
přílišnou ztrátou vody, rostou-li na př. pod křovím, v houšti bylin a pod. 
Kromě toho mají na takových místech kokotice dostatek opor k disposici, 
kolem kterých se mohou otočití a tak se povznésti do vyšších míst, t. j. 
do mladších částí rostlin sousedních, které snáze mohou haustoriemi pro- 
seknouti, nežli starší části rostlin těch. 
Nesmí se mysliti, že by každá z klíčních rostlin byla vystavena tak 
velikému nebezpečí života, neboť dráždivost na dotek se u klíčních rost- 
linek dostaví velmi záhy, a pak: obyčejně mají klíční rostlinky kolem sebe 
dostatek jiných rostlin, jichž mohou použiti jako hostitelek, a kdyby jich 
tu nebylo, mohou si pomoci ještě jinak; jak z dalšího výsvitne, otáčí se ko ko- 
tíce též kolem kokotic poblíže rostoucích a způsobem tím je jí umožněno 
přečkati nejhorší dobu pro její život a mezitím si najiti živitelku jinou. 
Právě tak jako klíční rostinky chovají se též uříznuté neb způsobem 
jakýmkoli od mateřské rostliny ulomené kousky os, jichž rostlina mateřská 
na jiných rostlinách cizopasí. K vůli krátkosti označeny jsou takové 
kousky os jako ,,isolované“. Že se isolované části os chovají v mnohém 
ohledu jako klíční rostliny, pozoroval již Koch (I. 17); že apikální část 
osy od mateřské rostliny odňatá žije na útraty odumírajícího spodního 
konce, že mladší části mohou se kolem nějaké ,, rostliny živitelky“ ovinouti 
a haustoria do ní zapustiti, bylo Kochovi zcela dobře známo. Leč jak 
dále vysvitne, nemusí to býti vždy rostlina živitelka, kolem níž by se iso- 
lovaná část kokotice ovinula a do níž haustoria zapustila, nýbrž mohou býti 
též mrtvé (neživé) předměty jí ovinuty; dále zmíniti se dlužno, že i u iso- 
lovaných částí osních děje se velmi čilý pobyb circumnutační, jenž se od 
pohybu normálního naprosto ničím neliší. 
Dříve nežli přistoupím k popisu výsledků pokusů týkajících se 
pohybů cirkumnutačních jakož i ovíjení se kokotic kolem předmětů, chci 
se krátce zmíniti o heliotropismu klíčních rostlin kokotice Gronovovy. 
První, kdo z badatelů dřívějších upozornil na to, že klíční rostlinky kokotice 
jsou positivně helotropické, byl M i r a n d e (18). On stanovil svými po- 
kusy, že helio tropické zakřivení je zvláště zřetelné u klíčních rostlin velkých 
druhů kokotic. Před Mi rande m byli všichni autoři náhledu, že klíční 
rostlinky kokoticové nemají naprosto dráždivosti heliotropické. Koch 
(I. 125) potvrzuje (ovšem nesprávné!) mínění de Candolea, že ko- 
kotice jsou oproti světlu necitlivé. Ve své druhé práci o kokoticích praví pak 
(23) totéž: ,,Versuche in dieser Richtung ergeben eine vollstándige un- 
gleichmáBige Stellung der fadenformigen Keimlinge." Také dle pozoro- 
L. 
