12 
sitivně heliotropicky zakřivených klíčních rostlinek po 2hodinném vysta- 
vení světlu jednostrannému. Ty klíční rostlinky, jež se při tomto helio- 
tropickém zakřivení následkem pohybu cirkumnutačního dostah. do styku 
s rostlinkou sousední, ovinuly se kolem ní. 
Pohyb cirkumnutační začíná u klíční rostliny kokotice Gr. velmi 
brzy po vyklíčení. Je nesprávné, jak K o c h (1. 122) uvádí, že osa klíčních 
rostlinek kokoticových se brzy vzpřímí a že pouze vrcholek jeví úklon 
do polohy vodorovné, čímž začíná pohyb nutační. Zmínil jsem se již o tom, 
že zakřivení kolínkovité zůstává různě dlouho uchováno, a vzdor tomu děje 
se pohyb cirkumnutační. Nelze tedy všeobecně určití, kdy se objeví za- 
čátek cirkumnutace, jen tolik mohl jsem bezpečně stanovití, že se tak 
děje velmi brzy po vyklíčení rostlinky ze semene. 
X 
l 
7 * 
X-. 
v.X 
■ X-.? * "• 
*0 \ 
io X ■ 
X., 
Jak již známo z předešlého, jde pohyb cirkumnutační osy klíčních 
rostlinek vždy z prava do leva. Od tohoto pohybu nenašel jsem nikdy 
odchylek. Křivka, kterou při tom osa klíční rostlinky opíše, je nejčastěji 
spirála (obr. 4.), jež může mí ti velmi různý průměr dle toho, jak veliký 
kousek osy pohyb cirkumnutační provádí. Z počátku je křivka toho po- 
hybu poněkud nepravidelná a to tím, že se pohyb děje trhaně, jak se lehce 
možno přesvědčiti; leč velmi záhy se pohyb 
ten ustálí a opsané křivky jsou čím dál tím 
pravidelnější, a rychlost pohybu stejnoměr- 
nější. Rychlost pohybu cirkumnutačního je 
u různých jedinců naprosto různá, ano 
i u téhož jedince se mění a je někdy velmi 
nestálá. Zjev ten pozoroval již Koch 
(I. 123). (Srovnej též obr. 4.) ■ 
Nemá-li klíční rostlinka kokoticová 
vůbec žádné opory k disposici, kolem níž 
by se mohla otočití, je pohyb cirkumnutační 
stálý a neustává až teprve tehdy, má-li 
rostlinka ta odumříti. Takové ukončení po- 
hybu je ponenáhlé. Leč velmi zřídka kdy 
se nám podaří příměti klíční rostlinku 
k tomu, aby po celou svou dobu života docela nerušeně cirkumnu- 
tovala; příčina toho spočívá v tom, že obyčejně, nemá-li rostlinka ko- 
koticová žádné opory poblíž sebe, otočí se sama kolem sebe, často již 
kolem částí odumřelých, — upadla-li na půdu, otáčí se též kolem ka- 
mínků — čímž vždy je alespoň na jakousi dobu cirkumnutace seslabena 
a mnohdy též zastavena. 
Obr. 4. Křivka cirkumnutační 
klíční rostlinky kokotice Gr. 
Místa * označená vyznačují po- 
lohy, v nichž byl konec osní 
vždy po 1 hodině. (O značí 
místo začátku pohybu.) 
TJčel fysiologický cirkumnutačního pohybu je zcela zřejmý, neboť 
pouze tímto zařízením je kokoticím umožněno, by si vyhledaly nějakou 
oporu anebo rostlinu, jež by jim sloužila nejenom za oporu, nýbrž též 
jako živitelka. Stalo-li se tak, otočí se klíční rostlinky kolem ní. Je-li to 
L. 
