13 
rostlina živá a hodí-li se kokoticím za živitelku, je nebezpečí plný život 
dosavadní ukončen tím, že po ovinutí se kolem živitelky zapustí do ní 
haustoria a tím začíná žiti zcela jiným způsobem. 
II. 
Najde-li cirkumnutující kokotice nějaký předmět (tyč, rostlinu a 
pod.), ovine se kolem něho. Toto ovinutí děje se za obyčejných po- 
měru velmi rychle, což se řídí dle velikosti dráždivosti. Jak z uvedeného 
literárního přehledu vyplývá, trvalo to poměrně dlouho, než bylo doká- 
záno, že klíční rostlinky kokotic mohou se též kolem neživých těl ovinouti, 
jak to ukázal Mirande (23). 
Mluvíme-li o způsobu ovíjení se kokotic kolem rostlin jiných nebo 
tyči atd., není třeba bráti zvláštní zřetel nato, zda se jedná o ovíjení se 
klíční rostlinky či kokotice, jež již cizopasí. Dle názorů Kochových 
(22) je mladá klíční rostlinka, jež se dosud neu chytila na nějaké rostlině 
živitelce, obdařena zvláštní schopností ,,volby “ , jež se jeví vtom, že, našla-li 
kokotice ta starší část rostlinnou (starší lodyhu a pod.) anebo neživý před- 
mět (tyč a j.), neovine-li se kolem nich. Je pochopitelno, že takové schop- 
nosti volby byla přičítána značná fysiologická důležitost. Již U 1 o t h 
(275) shledává v tom, že klíční rostlinky se kolem mrtvých opor neovíjejí, 
tu výhodu, že jen tím může rostlina kokoticová svůj poslední zbytek 
života prožiti na své útraty a tím si jej o něco prodloužiti, což je pro ni 
daleko milejší, nežli kdyby se kolem neživých těl ovinula a zbytečně začala 
vytvořovali haustoria. Dle Kocha (II. 17) ztratila by prý klíční rostlinka 
kokoticová tím, že by se ovinula kolem předmětů, pro ni se nehodících 
značně na čase a našla by sotva příležitost, by odtud pak přešla na rostlinu 
vhodnější, neboť život její je poměrně krátký. 
Že klíční rostlinky kokotice Gr. se vskutku také kolem neživých 
předmětů zrovna tak ovíjejí, jako kolem živých, a haustoria do nich snaží 
se zapustiti, jež ovšem na neživých předmětech nedojdou k úplnému svému 
vývoji, o tom se možno velmi dobře přesvědčiti, poskytneme-li klíčním 
rostlinám opory z různého materiálu. Při tom je úplně lhostejno, zda 
jsou opory ty původu organického či anorganického. Měl jsem příležitost 
pozorovati, kterak klíční rostlinky kokotice Gr. se ovíjely kolem tyčinek 
(proutků) dřevěných, skleněných tyčinek, drátů různě tlustých, nití, mo- 
touzů a j., ovinutí bylo vždy tak provedeno, že se nedalo z ničeho souditi, 
že by tu byl nějaký rozdíl od případu, kdy rostlinky se otáčejí kolem 
vhodných rostlin živých. Teprve později je znáti, že jim opora neživá 
není ku prospěchu, neboť neobjeví se u nich typický vzrůst do tlouštky, jako 
je to u těch klíčních, rostlinek, jež našly živou rostlinu, kolem níž se ovinuly 
a haustoria zapustily, čímž jich život byl zachráněn. Také co se způsobu 
ovíjení týče, je v obou případech týž. 
Dříve nežli přejdu na jednotlivosti, chci se krátce zmíniti o směru 
nvíjení se kolem předmětů. Uvážíme-li, že pohyb cirkumnutační jde od 
L. 
