18 
Jak již zmíněno, je nebezpečí plný život klíčních rostlin kokoticových 
ukončen tím, že se uchytily na nějaké rostlině, jež by jim mohla sloužiti 
aspoň prozatím za živitelku. Nežli nastane usídlení na jiné rostlině a spo- 
jení pomocí haustorií s ní, je nutno, by bylo zjednáno spojení obou rostlin 
čehož je dosaženo u klíčních rostlin kokoticových těsnými otočkami, jež 
jsou na dotyčný orgán rostlinný přiloženy- Obyčejně bývá ovinutí pro- 
vedeno rychle. Udává-li Koch (23), že nejrychleji ovíjí se kokotice 
ve stadiu klíčení kolem , .živitelek' ‘, není to správné — aspoň ne vše- 
obecně — neboť jak zóna dráždivosti na dotek je nestejně dlouhá i u stejně 
starých a stejně vyvinutých klíčních rostlinek nebo isolovaných částí, 
tak také je to s dráždivosti, jejíž stupeň může se velmi různiti. 
Také začátek prvého objevení se dráždivosti na dotek je velmi různý; 
u některých klíčních rostlinek může se dráždivost na dotek dostaviti dříve 
než u jiných. Postup vytváření otoček nejde vždy stejnoměrně, takže na 
jednom jedinci mohou se objevovati různosti. Nejlépe věc vysvitne 
z tohoto pokusu. Tři klíční rostlinky kokotice Gr. zdéli 8 cm, jež byly úplně 
stejně staré a za těchže podmínek rostly ve volné přírodě pod keřem vrbovým, 
byly zasazeny do květináče, jenž byl pak na térnže místě ponechán. V kvě- 
tináči zmíněném rostly 14 dní staré rostlinky buku; při sázení klíčních rost- 
linek kokotice byly tyto tak sázeny, by při svém pohybu, cirkumnutačním 
zastihla každá z nich jednu klíční rostlinku buku. Začátek pokusu byl 
o 9 hod. ráno. Prvého dne neovinula se žádná z kokotic kolem mladých 
boučků, ačkoliv byly s nimi v doteku. Na druhý den vytvořila jedna z ko- 
kotic kolem rostlinky bukové, s níž přišla do styku (minulého dne), jednu 
otočku, běh em 2 následujících dnů vytvořila se otočka druhá a dalším dnem 
třetí, takže od začátku pokusu během 5 dnů měl jedinec ten 3 otočky. 
Exemplár druhý neovinul se v prvých 3 dnech vůbec, teprve následujícího 
(čtvrtého) dne udělal čtyři otočky kolem klíční rostlinky bukové. Při- 
bližně stejně choval se jedinec třetí, neboť po prvé dva dny nevykonal 
žádných otoček, ale třetím dnem vznikly otočky dvě, více jich nepovstalo. 
Z uvedeného pokusu vidíme, že není vlastně ani možno říci, kdy 
objeví se u klíčních rostlin kokoticových prvá stopa po dráždivosti na 
dotek, že je to čistě individuální. Totéž platí pro isolované části os stejně; 
a co platí pro ovíjení se, platí též pro vytváření haustorií. 
Je otázka, zda není možno alespoň zónu přibližně označiti, jež 
vytváří t. zv. husté t. j. haustoria nesoucí otočky. Pro klíční rost- 
linky kokoticové jest to přibližně možno stanovití tak, že rozdělíme 
si délku rostlinky na 3 stejné díly. Rozhraní mezi dílem prvým a 
druhým (od vrcholu rostliny počítaje) leží nedaleko dráždivě zóny, neboť 
tato se prostírá od tohoto místa ve směru k vrcholku a čím je zóna ta 
delší, tím více zasáhne také vrchní část dílu středního (druhého od vr- 
cholku). Podotýkám, že stanovení toto je pouze přibližné, a že příliš 
velké důležitosti nemá. Pro parasitující osy kokoticové, jež buď byly 
od rostliny mateřské odňaty, anebo takové, jež s ní souvisí a vytvo- 
L. 
