21 
linný, ano v mnohých případech může býti skoro roven nule, a přece 
se haustoria vytvoří zcela pravidelně, což by ovšem dle dřívějšího 
mínění o značně velikém nutném tlaku nebylo možno. Všimněme si 
jen obr. 8., kde zcela mladý list vrbový jest ovinut 27 2 mm tlustou osou 
kokotice, aniž by byl při tom sebe méně deformován. K tomu dlužno 
hned připomenout i, že haustoria v listu jsou zcela normální. Dle mého 
mínění je takový ,,nutný“ tlak v jakémsi poměru s velikostí dráždivosti 
kokoticové osy. 
Sklon těsných, haustoria nesoucích spirál je u kokotice Gronovovy ne- 
stejný, mnohdy stojí rovina spirál skoro kolmo na podélnou osou tyče, větve 
apod., takže úhel sklonu spirál je téměř nulou; jindesvírá rovina spirál s tyčí 
úhel, jehož velikost může býti velice různá. Tato různost sklona těsných 
otoček není jen pro klíční rostlinky kokotice Gr. typickou, nýbrž platí 
stejnou měroii též pro kokotice již cizopasíci. V právě posledním případě 
možno velmi často viděti, že otočky haustoriové, jež náležejí téže spirále 
(téže sérii otoček), svírají s osou opory nestejný úhel. (Srovnej též 
obr. 7., kde je větévka vrbová napadená kokoticí Gr., v levo dole jsou 
otočky haustoriové, jež náležej i téže sérii, a jichž úhel je navzájem nestejný). 
Také v literatuře sem tam jsou uváděny údaje o velikosti úhlu otoček s hau- 
storiemi a otoček volných, příkře vystoupavých. Tak Uloth (268) 
udává, že úhel sklonu pro volné otočky měří obyčejně 75°, kdežto úhel 
pro spirály s haustoriemi obnáší prý 10°. Již z toho důvodu, že se u koko- 
tice Gronovovy úhel ten mění, není možno velikost jeho přesně stanovití, 
neboť i u otoček haustoria nesoucích může býti větší než 75°. Na základě 
toho nejsou výrazy pro otočky: husté, těsné (enge Windungen) a na druhé 
straně zase: volné, příkré (lose, steile W.) správné, zvláště ne tam, kde se 
jedná o přesné vymezení, a lépe učiníme, použije-li se místo slova těsné 
otočky, krátce otočky s haustoriemi. Právě tak je to s druhým druhem 
otoček; řekne-li se, že ty či ony spirály jsou volné, příkře vystoupavé, ie 
tím míněno, že zóna ta je bez haustorií, čemuž tak nemusí vždy bvti, 
neboť dráždivost na dotek nemusí při vytváření volných otoček scházeti, 
jak z dalšího vysvitne. 1) Haustoria mohou se vyskyto váti jak na spirálách, 
jež byly až dosud nazývány slovem: volné, tak též i na druhém jich oddílu, 
kde jsme je vlastně zvykli vídati t. j. na spirálách těsných (viz obr. II). 
2.) Otočky (spirály), které nesou haustoria, nemusí býti vždy hustě za 
sebou sestaveny. 
Již odedávna je známo, že spirály s haustoriemi vznikají následkem 
podráždění způsobeného dotekem kokotice s tělem jiným (po případě 
svým vlastním!) Je zcela lhostejno, zda pokusy v tomto směru provádějí 
se s klíčními rostlinkami či s kousky nebo celými osami kokotic již cizo- 
pasících. Až do té doby, než nastane podráždění, nevytvořují se otočky 
haustoria nesoucí. Již z dřívějších řádků vysvitlo, že podrážditi se mohou 
klíční rostlinky kokoticové jako cizopasíci bud živými rostlinami anebo 
neživými předměty organickými i anorganickými. Navlhčené tyče gela- 
L. 
