22 
tinové nejsou schopny kokotice podrážditi, by se vytvořily otočky hau- 
storia mající, zde mohou býti vytvořeny pouze otočky bez haustorií. 
Vždy má na podráždění dotekem vliv tíže, ale říci něco podrobnějšího 
o působení její nelze. Peirce (86, 113) pozoroval, že otáčí-li se kokotice 
na klinostatu kolem osy vodorovné, ztratí schopnost dráždivosti a teprve 
po přerušení otáčení dostaví se vlastnost ta znova po nějakém čase. Otá- 
čením se kokotic na klinostatu ztratí se dle údajů Peirce též pohyb 
cirkumnutační. Pro Cuscuta europaea stanovil, že otáčely-li se rostliny ty 
kolem vodorovné osy klinostatu po dobu tří dnů, přejdou teprve po 
24 hodinách do normálních poměrů. Za obyčejných okolností je geotro- 
pismus silnější než dráždivost na dotek, neboť dle jeho pozorování se ko- 
kotice kolem vodorovných opor neovinou. Ovinula-li se však kokotice 
kolem tyče vzpřímené, a položíme-li ji nyní do polohy vodorovné, pokra- 
čuje indukovaný vývoj jakož i vytváření se haustorií nerušeně dále. 
M i r a n d e (35) uvádí pokus svého předchůdce, pokud se týká otáčení 
se kokotice na klinostatu, leč nového k výsledkům Peirceho ničeho 
nepřidává. P f e f f e r (393) zastává taktéž mínění, že kokotice otáčením 
na klinostatu nejenom pohyb cirkumnutační zastaví, nýbrž i dráždivost na 
dotek ztratí. Má-li kokotice přejiti ve stav, aby mohla býti dráždivá na 
dotek, je k tomu potřeba jednostranného působení tíže (418). 
Je otázka, zda tvrzení Peirceho opakované Pfefíerem 
platí též pro kokotici Gronovovu, a dále chovají-li se v tom ohledu klíční 
rostlinky úplně stejně jako starší části rostlin kokotice Gr. Již na začátku 
práce podotknul jsem, že výsledky, k nimž došel Peirce, v tomto směru 
s mými nesouhlasí. K pokusům použito bylo rostlinek kokoticovýcli, 
když dosáhly délky asi 9 cm. Kokotice ty byly zasázeny do květináče 
pilinami naplněného, a po obvázání květináče gázem, byla nádoba s rost- 
linkami upevněna na klinostatě. V gázu byly prostřiženy otvory, kudy 
vyčnívaly rostlinky ven, takže kromě spodní části osní byly úplně volné. 
Otáčení dálo se rychlostí jednou, kolem vod. osy za 10 min., teplota 
laboratorní místnosti byla 20° C. Po třídenním otáčení byly každého ná- 
sledujícího dne 2 rostlinky kokoticové vzaty a vždy každá z nich zasa- 
zena do navlhčeného písku v květináčích. Jedné z rostlinek bylo použito 
k stanovení dráždivosti tím, že jí byla dána 2 — 3 mm tlustá tyčinka dřevěná 
k disposici. U rostlinky druhé jednalo se hlavně o stanovení pohybu cirkum- 
nutačního; nad rostlinku byla upevněna v poloze vodorovné malá skleněná 
tahule a místo vrcholku označeno na ní tužkou, takže nutovala-li rostlinka 
kokotico vá , byla změna polohy ihned viditelná . Dálo-li se pozorování v pra- 
videlných Unitách, možno si pak, jak známo, sestrojiti křivku pohybu cir- 
kumnutačního. Pokus trval 9 dní. Výsledek byl předně ten, že, trvalo-li 
otáčení kokotic tři dny, nenastalo ihned otáčení se kolem tyčinek dře- 
věných, což poukazuje na poruchu dráždivosti a na dotek. Teprvé po 
jakési době počala klíční rostlinka vytvořovati otočky haustoriové. Doba, 
jež uplynula, aniž by se byly před tím podobné spirály vytvořily, byla 
L. 
