26 
kusecli dokázati, neboť haustoria mnohdy vznikla na obyčejných ,, pří- 
krých “ otočkách, jež se od obvyklých haustorií ničím nelišila a do- 
spěla za vhodných podmínek k úplnému vývoji. Osa kokotice Gr., zná- 
zorněná na obr. 11., jež se ovinula kolem vrbového proutku, byla ve 
stálém spojení s mateřskou rostlinou. Otočky kolem proutku vytvořené, 
počtem 9, byly vesměs tvaru otoček obyčejných, t. j. příkře vystou- 
pavých, což zvláště je na 2 hořeních znáti, jež na některém místě jen 
docela volně k opoře při- 
léhají. Po celé délce této 
spirály byla haustoria vy- 
tvořena. Délka osy od 
místa haustoria nej niž- 
šího až k poslednímu (ho- 
řenímu) měřila 21 cm. 
Když byla část ta od 
proutku odtržena, dal se 
počet haustorií na zmí- 
něné délce 21 cm stano- 
vití; bylo jich tu celkem 
67. Vývoj jich byl zcela 
úplný a v době fotogra- 
fování již značně pokro- 
čilý, takže odtrhnouti 
kokotici od prutu vrbo- 
vého nebylo možno bez 
poruch}/' části haustorií. 
Volný konec osy byl asi 
5 cm dlouhý a šikmo 
orientován. Z obr. 11. 
je zřejmo že tu nejsou 
vůbec žádné ,, husté 
neboli těsné“ otočky, jak 
jsme je zvyklí vídati na 
všech téměř obrázcích 
Obr. II. Osa kokotice Gronovovy s příkře vystoupá- znázorňujících kokotici, 
vými otočkami, jež mají haustoria. jež se ovíjí , nýbrž všech 9 
otoček vypadá jako oby- 
čejné otočky, které bývají bez haustorií a probíhají značně příkře, ačkoliv ko- 
kotice Gronovova také vytvořuje husté neboli těsné otočky mnohdy docela 
vodorovně ležící (viz obr. 10 otočku hoření, anebo 2 otočky na obr. 7 
vlevo!). Nutno již nyní podotknouti, že neexistuje nějaký naprosto přesný 
vztah mezi vytvářením se haustorií normálních a mezi tak zv. těsnými 
otočkami (t. j. takovými, které nesou haustoria), jak si to na př. Koch 
(129) představoval. 
L. 
