28 
Je záhodno zmíniti se o klíčních rostlinách kokoticových. jakož i o iso- 
lovaných částech os již cizopasících zvláště a všimnouti si podrobněji,, 
kterak svou existenci si zajišťují zapuštěním haustorií do rostliny živitelky 
a prolilédnouti si je se stanoviska fysiologického. Nemám píá tom v úmyslu 
stopovati anatomické poměry haustorií a poukazuji jen v tomto směru 
na odborné spisy v citované literatuře uvedené. 
Klíční rostlinka kokoticová a zrovna tak také isolovaná osa kokotice 
cizopasící, jakmile se u nich dostavila dráždivost na dotek a v cestu jim 
se naskytnuvší nějakou oporu využily k ovinutí se, přikročí k vytváření 
haustorií. Tato práce je vžd.y podniknuta bez ohledu na to, zda to rost- 
linám těm prospěje, či nikoliv t. j. kokotice snaží se haustoria vytvořiti, 
našla-li vhodnou rostlinu, která by jí pak mohla sloužiti za živitelku, leč 
vytvořuje haustoria též na méně vhodných rostlinách ano i tehdy, je-li 
ovinuta kol těl neživých. Klíční rostlinka kokoticová přiloží se po ovinutí 
se kolem opory vhodně k ní a sice celou délkou na dotek dráždivou, což je 
ještě tím přesněji provedeno, že brzo po ovinutí se zóna clráždivá poněkud 
do tloušťky roste (při straně opory, kolem níž je ovinuta) a povstanou tu 
malé hrbolky jakožto základy pro haustoria. Následkem toho je průměr spi- 
rály té značně zmenšen, takže, je-li kokotice ovinuta kolem orgánů rostlin- 
ných, jež tlaku mohou povoliti, stává se, že bývají tlakem kokoticí způso- 
beným značně smáčknuty anebo i rozdrceny. Vzrůst cizopasníka, jenž 
stával se čím dál menším až do té chvíle, je zastaven. Volný konec osy 
(vrcholová část) leží prozatím přibližně ve vodorovné poloze; spodní (zadní) 
část osy odumírá ponenáhlu až k místu prvého haustoria. Haustoria zalo- 
žená vyvíjejí se velmi rychle a, je-li to možno, vnikají dovnitř těla živitelky. 
Je-li náhodou rostlina, kolem níž se klíční rostlinka kokoticová ovinula 
a zapustila do ní haustoria, vhodnou živtelkou pro ni, je tím život klíční 
rostlinky zachráněn. 
Úplně týmž způsobem děje se připevnění isolovaných os, jen stloust- 
nutí děje se tu v daleko větší míře než v případě předešlém. Bylo by však 
chybno mysliti, že tím, že začal vzrůst do tloušťky, je kokotice již přissátá; 
tloustnutí objevuje se i u otoček vytvořených kolem neživých těl, do 
nichž haustoria vniknouti nemohou. Zajíma vo je, že ona část osy, jíž 
je upotřebeno k vytvoření haustoriových otoček, sezelená, a zbarvení to 
se teprve časem ponenáhlu ztrácí. Velmi pěkně je sezelenání možno pozo- 
rovati ve všech následujících etážích haustoriových otoček, neboť osa 
přissátá je intensivně červeně zbarvena, takže zelené zbarvení v zóně 
haustorií je velmi nápadné. 
Hotové haustorium kokotice Gronovovy má tvar elliptičný, jeho 
šířka obnáší asi 1 mm, délka 2 mm. Není bez významu vlastnost, kterou 
se vyznačují haustoria při vstupování do těla rostlin, že totiž rozštěpí 
orgán, na němž se přissávají, podélně. Zjev ten možno velmi pěkně pozo- 
rovati, otáčela-li se kokotice na př. kolem lodyhy, větví anebo řapíků 
listových, vstup dovnitř je vždy umožněn podélným rozštěpením orgánu 
L. 
