32 
vánými osami pozorovati, že sice haustoria jsou ve svém vývoji značně 
pokročilá a rostlina, clo níž byla zapuštěna, je pro kokotici Gr. jindy velmi 
dobrou hostitelskou rostlinou, leč přece kokotice odumře a sice pro nedo- 
statek vody, což se prozrazuje jejím vadnutím. 
Světlo nemá na vytváření haustorií jakož i na jich vývoj naprosto 
žádného významu. Tma a nezvyklá vlhkost půdy a ovzduší způsobují 
dříve nebo později etiolement kokotic. Nejdříve se změní barva. Změnu 
barvy možno v případech takových pozorovati již druhého dne. U klíčních 
rostlinek není změna ta tak nápadná, poněvadž přechod z původní žluto- 
červeno-zelené barvy do úplně žlutobílé děje se pomaleji než u os parasi- 
tu.jících, jež mívají nádhernou purpurovou barvu. Vždycky rostou etio- 
lované rostlinky kokoticové nesmírně rychle, ale jich tlouštka je čím dál 
menší, rostlinky ty stávají se stále chabějšími, takže, kdybychom, po jisté 
době přenesli etiolované kokotice na světlo a postarali se o to, by vlhko 
bylo dostatečné, třebas dány-li jim vhodné rostlinky k disposici, nejsou 
často již schopny se přissáti a velmi brzo zajdou. 
Ob}Tejně se uvádějí dva faktory, od nichž závisí vývoj haustorií, 
dotek a výživa. Již Peirce podotýká, že bez těchto obou činitelů 
může nastati jen částečný vývoj haustorií. M i r a n d e (41) praví: de 
plus, le contact aprěs avoir mis en jeu 1’activité cellulaire ne peut suf- 
fire si une abondante nutrition n’est pas bientót fournie au su§oir par 
1’hóte. Voilá pourquoiles suijoir ne peuvent parvenir á leur complet 
développement sur des supports privés de vie, ou peu nutritifs. Že 
názor ten není úplně správný, o tom poučuje okolnost, že mohou 
haustoria také na neživých předmětech se úplně vyvinou ti. V mých 
pokusech stalo se tak vždycky, když byla cizopasícím kokoticím dána 
k disposici tyčinka z bezové duše, by se kolem ní ovinuly. Vytváření 
haustorií dálo se zcela pravidelně; haustoria vnikla až do duše bezové 
a ničím se nelišila od haustorií, která byla vpuštěna do jiných živých 
rostlin. 
Haustoria zakrnělá vznikají dvojím způsobem: 1. buď jsou to oby- 
čejná haustoria, jež pro tvrdost opory nemohla dovnitř vniknouti, 2. nebo 
jsou to haustoria, jimž schází dotek s oporou živou, by se mohla vyvinouti; 
taková haustoria bývají založena v podrážděné některé části osy ko- 
kotic, ale poněvadž nemají kolem sebe živé rostliny, do níž by se zapu- 
stila, vytvoří se z nich zašpičatělé hrbolky. 
Bylo již řečeno, že po dobu vytváření se haustorií leží volný konec 
kokotice téměř vodorovně (obr. 10.). Poloha ta se však velmi záhy změní. 
Konec osy zvedne se a počne po jakési době znova rústi a cirkumnutovati, 
neboť po dobu vytváření se haustorií se vzrůst do délky na krátko byl 
zastavil, jak již Koch (I. 123) pozoroval a (II. 35) pro klíční rostlinky 
při přissávání se tolikéž platí. Když bylo spojení kokotice s (vhodnou) 
živnou rostlinou haustoriemi provedeno, nastane u kokotice té inten- 
sivní vzrůst. 
Li 
