33 
Po dobu vytváření haustorií je vedle vzrůstu též pohyb cirkumnutační 
zastaven. Poprvé jsem zjev ten pozoroval na exempláru rostoucím ve 
volné přírodě, jenž měl volný konec osy poněkud delší, takže bylo tu il ned 
nápadno, že polohu svou nemění. Abych se mohl o tom přesvědčiti, opatřil 
jsem si několik vodních kultur vrby ( Salix purpur ea ) a kokotici dána mož- 
nost k jednotlivým rostlinkám vrbovým se přissáti. Podotýkám, že 
k pokusům těmto bylo použito nejenom klíčních rostlin kokoticových, 
nýbrž také isolovaných os, ale obé se od sebe nijak nelišilo. 
Když se kokotice ovinida kolem vrbového proutku a vrchol osy se 
následkem negativního geotropismu vzpřímil, byl poblíže vodní kultury 
postaven horizontální mikroskop tak, že konec osy přišel právě na nějaký 
určitý bod mikrometrického měřítka. Ukázalo se, že osa kokotice stojící 
přibližně v poloze vertikální svou polohu nemění, vzrůst i pohyb cirkum- 
nutační že je tou dobou zastaven. Leč ne na dlouho; asi po 2 — 3 dnech, což 
záleží na stupni vývoje haustorií, nastane změna, že se totiž pohyb cirkum- 
nutační dostaví i vzrůst. Zmíněný případ, že při vytváření se haustorií 
jak pohyb tak i vzrůst je zastaven, opakuje se vždy při každém opakovaném 
jich vytváření. Je to jediný případ, kdy v životě svém kokotice pohyb 
cirkumnutační tolikrát zastaví, kolikrát přikročila k vytváření haustorií. 
Pohyb cirkumnutační děje se pak z počátku jen zcela pozvolna, ale později 
je mnohdy tak silný, že již pouhým okem je dobře znatelný, na co již M i- 
rande (33) upozornil. Pohyb volného konce osy kokoticové je tím 
zřetelnější, čím delší je část osy, jež se na pohybu cirkumnutačním súčast- 
nila. Měl jsem příležitost pozorovati, že kruh (spirála) někdy měla až 29 cm 
v průměru. Za obyčejných poměrů je rozměr ten daleko menší a při tom 
úplně nestejný. Totéž platí pro rychlost pohybu, takže v tomto ohledu 
není možno podati nějakou číselnou tabuli. Často opsal volný konec osy 
kruh 360° již v 2 V 2 hodinách, jindy stalo se tak teprve v 5 — 6 hodinách. 
Nutno se zmíniti, že když se po krátkém (2 — 3denním) přerušení pohyb 
cirkumnutační znova dostavil, byl směr jeho zase týž, jako před tím, 
t. j. z prava do leva a kruhy, resp. spirály při něm opsané byly levotočivé. 
Při této příležitosti dlužno ještě na jednu věc upozorniti. Konec osy kokotice 
v době, kdy začala se vytvořovati haustoria, měří 2 — 3 cm a je, jak již bylo 
řečeno, negat. geotropicky zakřiven a při jednostranném osvětlení stává 
se positivně heliotropickým. Tato heliotropická dráždivost se však ztratí, 
jakmile osa začala znova pohyb cirkumnutační; jinak ovšem jest to s neg. 
geotropismem, jenž zůstává uchován a dá se vždy u rostlin kokoticových 
dokázati. 
III. 
Jakmile bylo spojení kokotice Gronovovy s nějakou rostlinou vhodnou 
pomocí haustorií provedeno, začne osa silně rňsti do délky jakož i do 
tlouštky. Tlouštka může u exempláru dobře živeného dosáhnouti až 4 mm, 
takže rozdíl tlouštky klíční rostlinky kokotice Gr. před a po uchycení 
Rozpravy. Roč. XIX. Tř. II. Čís. 50. 
L. 
3 
