36 
Srovnáme-li čísla tabulky této s dřívějšími, jsou přírůstky nápadně 
malé, což se může přičísti na vrub jen té okolnosti, že haustoria předešlé 
serie otoček haustoriových nemohla z větévky (suché) přijímati potravu. 
Zajímavo je, že, když haustoria se do větévky snažila vniknouti, vzrůst 
osy kokoticové, jenž po tu dobu byl zastaven, právě tak znova počal, a 
část osy nad haustoriemi prodělala periodu vzrůstu (ovšem s menším 
vzrůstem), jako by byla našla vhodnou rostlinu. 
Z uvedených měření jde na jevo, že vzrůst přissáté kokotice z po- 
čátku pokračuje pomalu, později dostoupí maxima a poněvadž následkem 
dráždivosti na dotek se pak počnou vytvořovati spirály haustoriové, 
ustane vzrůst a začne znova tehdy, když haustoria se byla vytvořila, což 
se stále opakuje. Na základě toho prodělá rostlina kokotice Gr. po celý 
život od začátku klíčení až k odumření více period vzrůstu. Totéž platí 
pro osy vedlejší, jež na ose hlavní vznikají. Začne-li se pupen úžlabní 
vyvíjeti v postranní osu, postupuje vzrůst ze začátku pomalu, brzy přejde 
ve vzrůst značně zrychlený, až dosaženo je maxima; je-li dotyčná osa po- 
drážděna dotekem s nějakým předmětem, opakuje se totéž, co se děje 
u os hlavních. Je lehce myslitelno, že kokoticová rostlina v době před 
květením může býti s četnými kolem ní stojícími rostlinami ve spojení 
pomocí haustorií, neboť již cirkumnutační pohyb hlavní osy sám k tomu 
značně napomáhá, ale hlavně je spojení s četnými okolními rostlinami pro- 
vedeno vedlejším osami rostliny kokoticové. 
Koch (I. 23.) udává že starší části osní u kokotic odumírají, a v druhé 
své práci (25) dodává k tomu, že tomuto odumírání předchází odumření 
nejstarších haustorií. Iv tomu nutno podotknouti, že podobné odumírání 
u kokotice Gr. jen za zvláštních okolností nastává, a nedá se jinak vysvětliti 
než tím, že spodní části živitelky následkem přílišné ztráty plastických 
látek odumrou, což má za následek, že i haustoria v těch místech do 
těla živitelky zapuštěná odumrou, a to je zase příčinou, proč brzy na to od- 
umře část osy nad zmíněnými haustoriemi až po nejblíže vyšší sérii hau- 
storií jiných. Takové ponenáhlé odumírání živitelky možno velmi dobře 
pozorovati, jestliže kokotice cizopasí na př. na jetelů nebo na stéblech 
různých trav. Z počátku zůstávají napadené rostliny ve svém vzrůstu 
za ostatními, pak listy jich sežloutnou, což též později celou rostlinu 
potká, později celá rostlina nebo její část napadená odumře. Tím 
však ještě není život kokotice nijak ohrožen, neboť se mezi tím zcela 
jistě vytvořilo několik sérií haustorií bud na jiných lodyhách téže 
rostliny anebo rostlin jiných v okolí rostoucích. Odumírání napadených 
rostlin nenastává vždy, záleží to na resis tencí napadených rostlin; tak 
na př. bez černý ( Sambucus nigra ) může docela dobře cizopasníka vy- 
živovati a jej přežiti. V případech takových zůstanou na větvích stopy 
v podobě trhlinek, což jsou místa, kudy byla haustoria dovnitř vpuštěna, 
a pletivem okolním rána ta zahojena. Trhliny takové jsou na větvích 
bezových i p3 dvou letech znatelné, a možno dle nich zcela lehce 
L. 
