37 
nalézti spirálu, v níž haustoria byla uspořádána. Co se týče keřů 
vrbových, odumrou mladší napadené větve téměř vždy, děje se tak 
obyčejně velmi brzo po napadení anebo zřídka až teprve ku konci 
podzimu, takže pak takový keř vrbový (strom), který předešlého 
roku hostil na sobě několik rostlin lcokoticových, má příštího jara 
úplné nezvyklé vzezření. Větve starší odumírají obyčejné až teprve pří- 
štího jara. 
Kokotice Gronovova je v živitelkách velmi málo vyběravá, ale také 
nedaří se jí na všech jí napadených rostlinách stejně dobře, a konečně 
jsou též rostliny, jež se kokotici Gr. za živitelku nehodí. Již po delší dobu 
roste druh ten velmi bujně na keřích vrbových zdejší české botanické 
zahrady a sice na Salix viminalis a S. purpurea. Četnými pokusy, které 
jsem v tomto směru konal tak, že byly nejrůznější rostlinné druhy ponechány 
v šanc napadení jak klíčními rostlinami kokoticovými tak též isolova- 
nými osami, se ukázalo, že velmi četné rostliny mohou jim za živitelku 
sloužiti; dá se tak snadno souditi jednak z intensity vzrůstu a pak též 
z barvy uchycené kokotice. Jako velmi dobré živitelky se osvědčily 
tyto rostliny: Salix incana, S. capvea, kromě dvou již jmenovaných druhů, 
Populus nigra, P. canadensis, P. tremula, Sambucns nigra, Kerria japo- 
nica, Rhodotypus kerrioides, Linum ur.itatissimum, L. perenne, Trifolium 
pratense, Medicago sativa, Lamium album, Ranunculus repens, R. acer, Viola 
canina, V. odorata, Campanula patula, C. trachelium, Oxalis stricta, Impatiens 
parviflora, I. balsamina, Beta vulg. a č. j. Méně bujnější vzrůst měly ko- 
kotice parasitující na: Taraxacum ofj., Polygonům Sieboldi, Hieracium 
(v různých druzích), Althaea rosea ; dosti špatně se jim vedlo na Aristolochia 
clematltis, Juglans regia, na listech od Scmpervivum soboliferum. Rostly-li 
kokotice na Equisetum limosum, Bronius mollis a fí. arvensis, Poa annua a 
Triticum repens, byla jich barva úplně zelená, a nenašla-li kokotice při dalším 
vzrůstu ještě v pravou dobu nějaké jiné rostliny vhodnější, odumřela brzy 
na to; nejdříve se tak stalo tehdy, rostly-li kokotice na Equisetum limosum, 
kde délka cizopasící osy sotva dosáhla délky 5 cm. Podotknouti dlužno, že 
pěstování kokotice Gr. na Humulus lu^ulus se bud vůbec nedařilo, anebo 
bylo aspoň stiženo. Iv úplnému svému Vývoji tu nikdy kokotice nedospěla, 
také tehdy ne, bylo-li k pokusům těmto místo klíčních rostlinek kokoti- 
cových použito isolovaných os. 
Ovíjí-li se rostlina kokoticová kolem rostlinných částí, možno tu vše- 
obecně říci, že při tom může býti všech možných (jen poněkud vhodných) 
orgánů rostlinných využito. Nejčastěji se přissává kokotice Gr. kolem lod\h, 
ale také řapíky a čepele listové, stopky květní a pod. mohou se státi místem 
usídlení se kokotice, při čemž je úplně lhostejno, 1 . zda tyto orgám rostlinné 
dosud žijí, či zda již dříve odumřely, 2. nerozhoduje tu poloha, jakou 
zaujímají vzhledem k vertikále. Nesmíme opomenouti, že zajímavý zjev 
cizopasení kokotice na kokotici se také u kokotice Gr. vyskytuje. Velmi 
často možno jej viděti na klíčních rostlinách kokoticových, rostly-li ve 
L. 
