38 
volné přírodě hustě vedle sebe; tu zastihne jedna z nich druhou při 
svém cirkumnutačním pohybu, ovine se kolem ní, a je-li v tu dobu 
dráždivá na dotek, zapustí do jejího těla haustoria. Je-li klíčních rost- 
linek více pohromadě, a přišlo-li jich více spolu ve spojení, vznikají tak 
celé snopečky (obr. 13.). Ze všech exemplářů v svazečku spolu spoje- 
ných haustoríemi přežijí jen některé své ostatní družky, mnohdy zvítězí 
jedna nad ostatními, jindy může jich bytí více. Takové rostliny zbylé 
mohou po delší dobu 
žiti na útraty kokotic, 
s nimiž jsou ve spojení, 
doba takového života je 
jistě delší nežli kdyby 
samy musily žiti. Mezi- 
tím mohou si nějakou 
jinou oporu a živnou 
rostlinu vyhledati. Spo- 
jení kokotic ve sno- 
pečky má tu ještě jiný 
význam, totiž ten, že 
kokotice zařízením tím 
stojí daleko pevněji, 
nežli kdyby stála z nich 
každá o samotě, a ta 
rostlina klíční, která 
ostatní přerostla a na 
jich útraty žije, je da- 
leko výše pozvednuta, 
než by se za normálních 
poměrů mohlo stá ti. 
Konečně má takové 
přežití ještě ten vý- 
znam, že větší počet 
klíčních rostlinek jetím 
odstraněn a pro tu, 
jež zvítězila, stačí jistě 
okolo rostoucí rostliny 
jiné za živitelky, což by jistě nebylo vždycky možno, kdyby všecky 
rostlinky klíční se na životě udržely. Obr. 13. znázorňuje takový sno- 
peček s několika nejsilnějšími rostlinkami, jež dosud do tlouštky 
nerostou a jsou ovinuty kolem jiných rostlinek kokoticových snopečku 
druhého; to se může vícekráte opakovati, až konečně z celého pole kokotic 
zbude jen docela málo individuí na živu. 
Leč nejen to, že kokotice se ovine kolem druhé, také klíční rost- 
linka i isolovaná osa cizopasící může se kolem svého vlastního těla ovi- 
L. 
Obr. 13. Snopeček klíčních rostlinek kokotice Gr. 
