40 
v době své dráždivosti na dotek ovinou se kolem rostliny, s níž přišly do 
styku. Vytváření se postranních větví děje se v pořádku akropetálním. 
B}da-li pak (po přissátí neb již před tím) vedlejší větévka utržena od 
mateřské rostliny, založí se tím nová rostlina kokoticová. Velmi lehce 
je myslitclno, že následkem rozvětvení se jediné rostliny kokotice Gr. 
může býti tato ve spojení s č:tnými poblíže rostoucími rostlinami, anebo 
cizopasí-li na vrbě, že je tu velmi málo větviček, jež by od ní nebyly napa- 
deny. Nesmí se zapomenouti, že rozvětvování prvého řádu je tím kompli- 
kováno, že na starších postranních větvích kokoticových vznikají větvičky 
II. řádu, ale kromě toho, že pod postranními větvemi I. řádu vyrůstají 
také další seriální větve, a sice děje se tak poměrně velmi záhy (obr. 14.). 
Obr. 14. Rozvětvování osy kokotice Gronovovy. 
Nutno ještě na jednu věc upozorniti. že totiž v bezprostřední blízkosti 
haustorií mohou vzniknouti adventivní pupeny, z nichž se osy vegetativní 
vyvinou; zjevu toho nesmí býti opomenuto, jedná-li se nám o vyhubení 
kokotice Gr. Odtrhneme-li totiž celý systém větví kokoticových od rost- 
liny, na níž kokotice cizopasila, při tom však větve hostitelky ponecháme 
na rostlině, není tímto způsobem kokotice ještě vyhubena, neboť otočky 
lraustoriové zůstanou na větvích hostitelky, z úžlabí šupin vyrostou 
větévky a sice poměrně velmi záhy a to má za následek, že práce (odtrhá- 
vání kokotice od hostitelky) bvla marná. Byl-li cizopasník náhodou tak 
odtržen, že nezůstaly na větvích jeho žádné šupiny listové, není tím rovněž 
kokotice zničena, neboť v krátké době objeví se vzrůst znova pomocí 
adventivních pupenů. U kokotice Gronovovy stává se tak asi ve 3 týdnech 
po odtrhání. 
L. 
