II. 
Stoupání těsných, t. j. haustoria majících otoček může bytí velmi 
různé, a totéž platí také pro otočky bez haustorií. 
Otáčením klíčních rostlin kokotice Gronovovy nebo isolovaných 
částí os kolem vodorovné osy ztrácí se jich dráždivost na dotek, ale 
po nějakém čase se dostaví znova. Cirku mnutační pohyb se otáčením 
neztrácí. 
V době vytváření příkře vystoupavých otoček nemusí býti dráždivost 
na dotek úplně ztracena, neboť i podobné otočky mohou míti haustoria. 
Neexistuje vztah mezi t. zv. těsnými (hustými) otočkami a tvořením se 
haustorií. 
Vytváření haustorií nesouvisí s potřebou potravy. Zóna, jež má 
vytvořiti haustoria, je vždy zeleně zbarvena. Rozštěpení orgánu rostlinného 
haustoriemi děje se vždy rovnoběžně s podélnou osou orgánu. Haustoria 
mohou vznikati na celé ploše (na celém povrchu) dráždivě zóny. Aby 
haustoria dospěla k úplnému vývoji, je zapotřebí, by kokotice byla turge- 
scentní. Světlo je tu bez významu. Etiolované kokotice často nebývají 
s to, vytvářeti haustoria a záhy hynou. 
Po dobu vytváření haustorií odpočívá vzrůst, také pohyb cirkum- 
nutační na krátko se zastaví. Po 2 — 3 dnech dostaví se na to znova, jeho 
směr je pak opět zcela normální t. j. z prava do leva. Konec osy 
kokotice Gr. je v době vytváření haustorií + heliotropickým, jakmile 
se však objeví pohyb cirkumnutační, jest dráždivost heliotropickou těžce 
dokázati. 
III. Rostlina kokotice Gr. prodělává četné periody vzrůstu. Za- 
čátek její spadá do doby po vytvoření haustorií (po přissátí) a končí vždy 
vytvořením haustorií; ovšem klíční rostlinky prvou periodu prodělávají 
před prvým vytvořením haustorií, načež pak další periody následují. 
Vzrůst počíná minimem, postupem času dostoupí maxima, a odtud pak 
bud rychle nebo pozvolna se zastaví. 
Napadené rostliny odumrou obyčejně dříve či později, ale jsou též 
rostliny, jež mohou kokotici přežiti, sem patří n. př. černý bez ( Sambucus 
nigra). 
Co se týče živitelky, jest kokotice Gr. velmi málo vyběravá, 
ale vzdor tomu jsou některé rostliny, jež se pro ni hodí méně anebo se 
vůbec nehodí. Rostliny kokotice Gronovovy mohou také samy na sobě 
cizopasiti. 
Rozšiřováni kokotice Gr. děje se semeny, což je vlastně hlavním způ- 
sobem rozšíření. Vedle toho ovšem částěmi os, což je velmi podporováno 
hojným větvením. Zbytky kokotice po odtržení na rostlince živitelce zú- 
stavší vytvoří v haustoriové zóně adventivní pupeny, a ty zachrání život 
individua resp. jeho částí. 
Zelené zbarvení objevuje se za normálních poměrů u klíčních rostlinek 
kokotice Gr., jež musily delší dobu růsti na vlastní útraty, u cizopasících 
L. 
