4 
4 . 
Z podobností trojúhelníků v obrazci se vyskytujících jest patrno 
od = oq. 
Nejsou-li dány základní a hybná křivka kotálení direktně, je-li však 
rovinný pohyb určen dvěma podmínkami, lze vždy sestrojiti okamžitý 
střed otáčení a kružnici obratu neb vratu, jak jsme seznali z příkladů 1 — 12 
předcházejícího pojednání. 
Projektivně řady na hlavní normále jsou 
pak určeny okamžitým středem otáčení o, 
se kterým se stotožní oba reálné dvojné 
body řad; dále buď pólem obratu q a bodem 
v nekonečnu aneb pólem vratu d a bodem 
v nekonečnu. 
Předcházející konstrukce jsou pak v plat- 
nosti s následující změnou: 
Zvolíme (obr. 4.) rozpadající kuželosečku 
I , II a na / bod m; spojnice mq protíná II 
v době u. Bodem u vedeme ku qo rovno- 
běžku, jež protíná I v bodě n. Spojnice mp 
protíná II v bodě v, a spojnice vn pro- 
tíná po ve středu křivosti tc. 
Je-li dán pól vratu d, jest konstrukce ná- 
sledující: 
Zvolíme (obr. 5.) rozpadající se kuželosečku I , 
II a na. I bod m, vedeme tímto bodem ku do rov- 
noběžku, jež protíná II v bodě u; spojnice ud 
protíná I v bodě n ; spojnice mp protíná II 
v bodě v, a spojnice nv protíná po ve středu 
křivosti ti. 
Protíná-li libovolná normála po kružnici 
obratu v bodě x neb kružnici vratu v bodě y, 
zůstávají patrně poslední dvě konstrukce beze 
změny v platnosti. 
Z konstrukce Hartmannovy (obr. 2.) 
lze též snadno odvodit základní vzorec pro po- 
loměr křivosti pit — 9í. 
Budiž <^C sou — <p; pak jest su — rtgcp a pv — qtgcp. 
Z trojúhelníku Sonr^Ssu následuje, označíme-li on = x: 
R : x = (R J- r) : rtg<p , tudíž : x = - tgq> . 
tudíž : x 
trojúhelníků: 7ton jcpv následuje: 
p7t : pv = 07T : on aneb : 9í = 
R + r 
V QJi q) 
Rr 
LIV. 
