24 
Při tom obdržíme jako vedlejší výsledek novou konstrukci tečny m 
k dané tečné l sdružené, když O X a O Y jsou dány. 
Potřebujeme toliko vztýčit v O kolmici s ku l, na niž naneseme 
příslušně O X, O Y do O X a , resp. O Yy rovnoběžky k 0 X a O Y body 
Y a , resp. X a protnou se v bodě S, a m = 0 S. 
20. Konstrukce středu křivosti pro libovolný bod obrysu plochy při 
centralném promítání. Posuneme (obr. 17.) opět průmětnu P rovnoběžně 
do polohy P u procházející bodem O. Kdyby p r ° metna P w byla kolmá 
k promítajícímu paprsku C O bodu O, pak bjf hledaný poloměr křivosti 
byla opět úsečka O S 1 nebo O L l předcházející konstrukcí odvozená, jak 
to z věty Meusnierovy přímo vyplývá. Je-li ale průmětna k CO libo- 
volně nakloněna a je-li v ní t stopou roviny tečné v O ku ploše, tu se 
bude jednali o poloměr křivosti onoho řezu normálného pro bod O v pro- 
mítajícím kužel i, který obsahuje přímku t, při čemž jest poloměr křivosti 
hlavního řezu normálního vedeného přímkou s J_ C O roven úsečce O S t 
dřívějším způsobem odvozené. 
To dává tudíž následující konstrukci pro náš případ obecný. 
Budiž tj stopa do P pro promítající rovinu tečnou plochy v bodě O. 
Tato stopa dotýká se tedy v průmětu O ' obrysu plochy. V této rovině tečné 
vedeme bodem O tečny k hlavním řezům normálním a naneseme na ně 
délky O X, O Y, vedeme bodem O přímky t\\t I a s J_C O, stanovíme 
na s body X a , Y a a z těch pak bod S jako prve, spustíme s 5 kolmici na s, 
již protneme přímkou t v bodě, v němž vztýčíme kolmici k t, jež protne s 
v bodě T. Délka O T jest, jak z předcházejících úvah plyne, rovna polo- 
měru křivosti v O pro normálný řez kužele promítajícího, jehož rovina 
jest vedena přímkou t. Seče-li promítající paprsek CT rovnoběžku k s 
bodem O' vedenou v bodě T v jest O' T 1 délka poloměru křivosti onoho 
řezu normálného v promítajícím kuželi, jehož rovina prochází stopou t T . 
Naneseme-] i na normálu k rovině C t : v O' vztýčenou poloměr O' 7j v pří- 
LVIII. 
