slušném smyslu do 0' Q, pak protne kolmice s Q na průmětnu P tuto 
v hledaném středu křivosti. 
21. Konstrukce poloměru křivosti pro orthogonalný obrys plochy v pří- 
padě obecnějším. 
Budiž (obr. 18.) zde projednán případ, který se v deskriptivní geo- 
metrii často naskýtá. Předpokládejme totiž, že na ploše procházejí bodem 0, 
který se promítá do bodu na obrysu plochy, dvě křivky k x , k 2 , jejichž 
k bodu 0 příslušné . středy křivosti K v K 2 jsou dány; mimo to předpo- 
kládejme, že dovedune k tečně 0 A jedné z křivek, na př. k 2 , sestrojiti 
přímku sdruženou b v Stanovme nejprv známou cestou z Ky a K 2 středy 
křivosti H r , H 2 normálných řezů plochy vedených tečnami OC aOA vO 
k daným křivkám k í , k 2 , nanesme délky poloměrů 0 H 1 , O H 2 na tyto 
tečny do 0 C resp. 0 A a položme v rovině tečné plochy kružnici k 
bodem 0, mající svůj střed co na př. na přímce O A a protínající ji ještě 
v bodě A v přímku 0 C pak v C v Nanesme dále na O C úsečku 0 A 0 = 0 A 
v příslušném smyslu a protněme kolmici v A t k 0 A ± rovnoběžkou bodem co 
ku b x vedenou v bodě P. Tento bod jest polem vzhledem ku k pro přímku 
spojující další průsečíky přímek O A, b x s k. Vytkněme si opět pro- 
mětnost řad bodových ý4 0 , C, O, . . .), {A lt C lt U . . .), kde U x leží 
nekonečně daleko na A x C 1 . Veďme bodem A 0 rovnoběžku k C, Aj až 
protne O A 1 a spojme průsečík takto obdržený s C přímkou z/, která 
jest patrně osou promětnosti uvedených řad bodových. Rovnoběžka k zJ 
bodem O nechť seče Cý A ^ v bodě R ; pak by přímka R P protla k ve dvou 
bodech, náležejících směrům asymptotickým plochy pro bod 0. Proto 
seče průměr kružnice k kolmý k P R tuto v bodech náležejících tečnám 
L V III. 
