1 
6 
choleique, tillhör bilin, som af syror förhy tes förs[ 
i bilifellinsyra och i bilicholinsyra , och sedan tif( 
en blandning af fellinsyra och cholinsyra, hvilka 
genom en ännu längre fortsatt åverkan af syrorna 
öfvergå i ett eget indifferent tillstånd, livari de ej 
mer förenas med alkalier och gajiska obetydligi 
upplösas af alkohol, h varvid en kropp uppkom- 
mer, som jag har kallat dyslysin, för sin svår- 
lösthet i alkohol och olöslighet i alkali. 
Efter denna korta skildring af gallans kemiska 
historia, skall jag nu anföra cle sätt, h varpå det 
lyckats mig att sig emellan åtskilja oxgallans be- 
ståndsdelar. 
1 . Färsk galla. 
Gallan uttappades ur den färska gallblåsan 
och silades genom linne från den mängd af slem, 
som alltid är deri utsväldt och ger den egenska- 
pen att flyta i sträng. Detta slem stadnar på sii- 
du ken, men en annan del, som i gallan finnes i 
verklig upplösning, går igenom, utan att meddela 
gallan egenskapen att flyta i sträng. Den första åt- 
gärden är att afskilja detta slem. Det har, lika- 
som albumin, hvilket troligen är det råämne hvaraf 
det är bildadt, egenskapen att existera i tvenne till- 
stånd, ett okoaguleradt, och ett koaguleradt, i hvil- 
ket det upphör att vara lösligt i gallan; det koagu- 
leras af alkohol och syror, men icke af kokning. 
Man kan till dess koagulering använda båda, 
men alkohol har stort företräde, emedan den kan 
genom afdunstning aflägsnas och bidrager icke till 
gallans metamorfos, såsom syrorna. Bland dessa 
sistnämda kan man välja hvilken af de vanliga 
man vill; men ättiksyra har företräde derigenom, 
att den, likt alkoholn, kan afdunstas och clerjemte 
löga eller alldeles icke bidrager till gallans me- 
tamorfos. 
