189 
ileremot stigit mindre uti del längre benet 
fir ^ker alt delta ben icke är luftiomt 
j>tla ar obser va tionssättet då h vardera benet 
liar egen fast skala; men är skalan rörlig, samt 
gem ensam for de begge benen, så skönjes för- 
ba Handel, af den likhet i höjd eller skillnad i 
böjd, som qvieksilfret har, vid de båda obser- 
vationerna, i det längre benet, öfver qvieksilfret 
\ Jet kortare benet. 
Då <letta syntes otvifvelakligt samt hade 
blivit bekraftadt genom försök med en sipbon 
barometer, h vilken befanns hålla luft, ehuru den 
f ö r 3 år sedan var så lufttom, att qvieksilfret 
e j sjönk i roret, b varje gång den, efter nedlägg- 
ning, åter upprestes, så blef nu frågan att pre- 
cist bestämma storleken af den inneslutna luf- 
tens nedtryckning på qvicksilfver-pelaren. 
Äfven detta gick ganska lätt, ty dertill be- 
höfdes blott att kunna bestämma den olika vidd 
eller volum som det sa kallade tomrummet ha- 
de vid de olika eftei hvarandra vexlande obser- 
vationerna. Detta gjordes genom ritser, nurae- 
rerade utföre på barometer-rörets öfre ända, nem- 
ligen för hvarje lika volum, bvilket vigast sker 
på det sätt som straxt skall beskrifvas. 
b) Användandet. 
Vill man nu med en sådan barometer, ut- 
röna den sanna barometerhöjden för tillfället, 
så gör man qvicksilfver-massan uti densamma 
så stor, att vacuum utgör t. ex. 10 volumer, 
samt mäter barometerhöjden. Sedermera gör man 
vacui volum = 1, ock mäter höjden å nyo. 
Vu, i begge fallen, höjden den samma, så är, 
som nämdt är, barometern luftfri och höjden 
