190 
den ansifna. Var höjden dercmot olika, san , t 
man efter repetition af mätningen, med samma re, 
saltat, öfvei lygal sig, att en ändring . yttre |„f. 
tens temperatur eller tryckning dertill jcke » a . 
vit orsaken, så är del säkert att barometern h äl . 
ler en portion luft, som, i bada fallen, forors,,, 
kat en nedtryekning pä qr.cksilfver-pelaren. _ Me„ 
lnirti stor den var, det vet man icke uti nago,,. 
rlpin f'il let. Man vet blott huru stor skillnaden 
va/ samt att den uLi det sed na re fallet, då vo- 
lumen var = 1, var 10 gånger så stor som uLi 
förra fallet, då vacui volum var = 10; och der- 
a f följer omedelbarligen den satsen att den kän- 
da skillnaden måste vara 9 gånger sa stor, som 
den verkliga depressionen, då vacui volum var 
_ jo Om man således, till barometerhöjden 
vid detta tillfälle, lägger i af skillnaden, så er- 
håller man derigenom den sanna barometer-höj- 
den, fri från inflytelsen af vacui ofullkomlighet. 
Om volumerna halva varit = 5 ocli 1, sa 
tages, af lått begripliga skäl, f af skillnaden, 
samt begagnas såsom korrektion, o. s. v. i h varje 
fall, eftersom omständigheterna det fordra. För 
enkelhetens skuld uti räkningen, benämner man 
helst den mindre volumen 1 ocli gör den större 
volumen lika med en jemn multipel deral, h vil- 
ket man har i sin magt att göra. 
Efter denna framställning af principen och 
dess användande, hvilka isynnerhet blifva al vär- 
de för rese-barometrar, som således kunna föras 
toma, samt göras af så stadiga glasrör, att de 
svårligen kunna, utan för stor och ovanlig våld- 
samhet, bräckas, samt om det sker, lätt ersättas 
med andra, återstår nu att beskrifva, dels gra- 
deringen af rörets öfre ända, dels sättet för alt 
lätt kunna ändra tomrummets vidd. 
