Ii 2 174-5- April. Maj. Jan. 
49. Nar 2:ne molnbankar åro på Himmelen, til 
exempel, en i S.V. och den andra i N.O. om 
den i S.V. fliger up, få liunker den i N.O. och 
tvårt om ; den fom nu af de två får öfvervig- 
ten, derifrån kommer det våder, fom (kall blä- 
lä. Ofta händer ock at defTa bagge banckar ftä 
och våga emot hvarandra , få at ingendera vil 
gifva efter , och få långe har man lugnt. 
fo. Man kan fe en och flera dagar férut, hvadan 
vinden fkal komma; ty om det år Hart uti fkyn 
och linå banckar komma up på någon kant, 
hv ; ka få ihart de komma up, imålta och för- 
ivinna bort 5 fkier nu at de omfider bffva q va- 
re, och ej imålta bort, få kommer vinden der- v 
ifrån; men Imålta de bort, få kommer vinden \ 
ir n den kanten fom år tvårt em t. Komma i. 
de häftigt up få har man vinden fhart derifrån. 
fi. Om Fifkareåro ute på hafvet, och fe, at om- 
kring bergen hår iöm en rök eller töckn, då år 
det viil teckn til ftorm och utan våder det år 
til S SV. eller V. 
{2. Men ligga de ute på hafvet och bergen mot 
landet gillra och bygga, dej: år fynas högre ånel- 
jeil, fä våntas fåkert öflanvind och vackert 
våder. 
5-3. Ifrån det land det gillrar och bygger måft, 
derifrån kommer vinden helt vill. Til exemp. 
om Skagern gillrar måfl iå våntas vinden då- 
dan gillrar norfka banken måfti å kommer vinden 
dåd an. O. f v. 
^4. Når Fifkarena ligga til fiöfs och alla 3. lan- 
den Dannemark, Norige, och Sverige bygga, 
då följer aitid en grutvelig florm. 
ff. Når 
1 
