Jul. Auguft. Septemb. 191 
örundran har jag fedt dem dö och ivålta ihiål, 
I öraa någon af dem driftat fig öfverikrida Skapa- 
* ens Lag, eller vågat fig at förtåra Mulbårs Löf- 
et, fom dock Silkes Matken opiöker få fhartoch 
>fta vål förån den vål hunnit komma aldeles utur 
it fkal ; få at liklom Silkes Matken intet annat 
öf til iit underhåll och fpånad åter, iå förtårer 
j heller för honom, något annat Yr eller Skrid få 
jjiien födan iom ilora Guden denfamma tilågnad 
>ch förordnad hafver 
2. §. Uti Europa hafva hartils ej varit flera 
n tvånne Arter Mulbårs Tråd bekante, den för- 
lä Arten åro de Mulbårs Trån, fom båra mork- 
öda eller då de åro helt och hållit mogna fvarta 
»år, med tiocka, mörkgröna och ftråfva blad; 
len andra bår hvita och afkegrå bår, bladen åro 
låta , glantfige och liusgröna , barken på de hvita 
/lulbårs Tråna år ock mycket flatare och liuiaretil 
årgen. Den förha Arten af Mulbårs Tråd år val 
ikommen uti Sverige tillika med våra Orangerier, 
nen den fednare Arten , lårer jag varit den aldra- 
örfta fom den hår i Riket inbrackt och förha gån- 
rr 1757, uti kall Jord planterat hafver. Bladen 
f bågge förcnåmde Arter af Mulbårs Trån , åro 
ienliga til Silkes Matkarnes födo, och uti deras 
öf år fielfva åmnet ai Silkes Materien, men få 
rro bladen af de hvita Mulbårs Tråna ej allena 
imakeligare för Matkarne, iårdeles ifrån det de 
del iJåckas, til deis de igenom gådt fina förvandlin- 
gar, utan Silket får och en båttre glänts, men få 
Ikadar det hvarken Matkarne eller Silkets godhet; 
)>m man påflutet och dä de blifva likiöm omåtte- 
liga 
4 
