592 1745* O&ob. Nov. Dec. 
finner st det ej kommer derpå an, allenaft at i 
det Hullet fkilnaden emellan dcffa fiiernors rata 
aiccntion är noga kunnig. 
Jag vil binda til a: göra denna mcthoden 
begripeligare igenom et exempel. Den 4. De- 
cember kl. 11. 4b', ; 26 " obicrverades den for tia 
eller 3 uti oriens bälte (hyars declination eller 
affiånd itFän squinoetialen år ganfka ringa) gä 
lörbi en vertical , lom var nogot når päfifad efter 
meridian, och deruppå kl. 12. y i', 5-0" fölgde 
den liuia i tvillingarnas fot 7 och geck för- 
bi faninia vertical , och om man tager (kilna- 
den emellan defla bägge fiiernors råta afcentioncr 
iurre at vara fiima , 3', f/', och giör den ti! 
medeltid y lå at den blifver r ta 4) fådan (om 
uret vifte, t ä hade den punden af xquinoefialen. 
hvars atcentio reda var den iamma med tvillin- 
garnas y, redan gådt förbi verticalen kl. 12, yo' 
34 , och fiåledes 1', 1 G" förr ån fiiernan , och når 
denna tiden bringas til gradtal iaequatoren, blifver 
bogen FG , 19", och desutan om declination FS 
af tvillingarnas 7 dä tages för 1 6°, 3^4, lamt 
jsZ, polens högd hår i Stockholm för 5-9° 20'. 
Sä fager man lom tångens för 16 0 , 3 El år til 
tångens lör ?9°, 20 altlä finus för 19' til finus 
för EG fom då blitver i° ^2 fom i medeltid gör 
7', 26 ", få mycket (kulle man i dagjåmnings tiden 
fela om råtta middags momentet , der man {kul- 
le hålla denna vertical för meridian. Men til at 
finna huru mycket ofierlignre ån meridian denna 
vertical är i horizontela grader, få fåger man 
fom finns för FZ til finus totus altfå tångens 
för EG til tångens för den horizontela bo- 
gen, fom då blifver 2 0 if. 
Regi- 
