44 
Jag skall i det följande korteligen fästa uppmärk- 
samheten pâ en frâga av tills vidare rent undersöknings- 
tekniskt intresse — spörsmalet om den Kolkwitz’ sk a kam- 
marmetodens övre < fr (ins. 
Frägan gäller alltsa här: vid vilken Produktion pr 
kbcm upphör metodens användbarhet? Teoretiskt sett 
är svaret omedelbart givet i nedanstaende tabell, som 
angiver den högsta Produktion av organismer pr kbcm 
resp. kbmm — beräknat för sfäriska kroppar med hän- 
syn tili den allmänna utbredningen av denna form- 
typ bland uannoplanktonterna — som överhuvudtaget 
kan analyseras med användning av Kolkwitz 7 kbcm- 
kammare. 
Nannoplankton: Max. prod, för Kolkwitz 1 Kbcm-kamraare. 
[Diam.] 
50 fi 
25 fi 
20 fi j 
15 fi 
10 ju 
5 fi 
Pr 
1 Kbcm 
152.000 
608.000 
950.000 
1.688.720 
3.800.000 | 
15.200.000 : 
D. y. s. 
pr Kbmm 
152 
608 
950 
1.688 
3.800 
15.200 
Tabellen anger alltsa ett teoretiskt maximum för 
varje omnämnd organismstorlek, ett maximum, som dock 
aldrig i verkligheten kan analyseras sâsom sadant med 
hänsyn tili de av olika kapillärfenomen betingade smärre 
ojämnbeterna i sedimentytans besättning. Yisserligen är 
fördelningen inom kammaren (vid arbete med icke rörligt 
material) del vis förvanansvärt jämn; men att ernâ en 
absolut jämn fördelning över nära 4 kvcm:s yta vid ar- 
bete med ett alltid cletritusinblandat naturvatten är lika 
omöjligt i teori som praktik. Det praktiskt exister ande höjd- 
maximum litjger alltsa nagot ander det teoretiskt beräknade. 
Steiners här onmämnda arbete (]. c. p. 185 — 189) är huvudsak- 
]igen ett referai av Kolkwitz 1 publikationer over kammarplankton 
men innehaller dock ett par intressanta självständiga iakttagelser 
angäende det nutritionsbiologiska förhallandet mellan zoo- och 
fytoplankton. 
