50 
förmägan hos rotsystemet, i trots af dess notoriskt kraf- 
tiga utbildning hos alpväxterna. Afven en med vatten 
rikligt försedd och sâlimda i fysikalisk mening y ât jord 
kommer under dessa förhallanden att; fysiologiskt sedt, 
visa egenskaperna af torr hotten. Da transpirationens 
intensitet endast i mindre grad torde genom luftens af- 
kylning nedsättas under natten, kommer växten att st a 
inför faran af uttorkning. Att en sâdan icke omedel- 
bart gör sig ödesdigert gällande, tack vare alpväxternas 
specifika organisation (reducerade bladskifvor, starkare 
utvecklade och djupt gaende rötter samt xerofil Struktur 
i öfrigt), ändrar intet i denna uppfattning. Alpflora n 
är i fysiologisk mening en torrmarkshora * 1 ). 
Ett stöd för min uppfattning, att alpväxternas an- 
thocyanbildning är en följd af uttorkning, finner jag i 
det förhällande, som »snödalarnas» vegetation visar. Att 
anthocyanfärgningen här är särdeles kräftig, har redan 
nämnts. A dessa lokaler vegetera växterna dag och natt i 
ett substrat, som halles konstant fuktadt af iskallt smält- 
J ) Beträffande alpina växters transpiration hafva Bonniers sorg- 
fälligt utförda undersökningar gifvit det résultat, att insolerade 
växtdelar transpirera betydligt starkare än motsvarande af läglands- 
växter. I mörker var däremot vattenutdunstningen nästan lika stör, 
i nägra fall tili och med mindre hos alpväxterna än hos växter â 
läglandet. Därjämte hafva försök, som anställts af ett stört antal 
forskare, gifvit vid handen. att transpirationen i allmänhet stegras 
vid tilltagande ljusintensitet. Samma inflytande utöfvar minskadt 
lufttryck, kraftiga atmosfärrörelser och ökad lufttorrhet. 
För Vegetationen â kalktrakter, sâsom â Schneeberg, kommer 
dessutom i betraktande, att vattenförbrukningen och transpirationen 
är i genomsnitt större hos växter, som uppträda â kalkjord. 
En särdeles betydelsefall faktor utgör substratets temperatur. 
Benna verkar en stegring af rötternas absorptionsverksamhet vid 
tilltagande jordvänne. â andra sidan en sänkning, om dess tempe- 
ratur aftager, för att vid temperaturgrader nära 0° C, leda tili 
nästan fullständig sistering af denna process. 
Se Burgerstein, A. Die Transpiration der Pflanzen. Eine phy- 
siologische Monographie. Jena 1904. pp. 52, 86, 189 m. fl. Ställen. 
