59 
Einflüsse der starken Liclit wir kung in der alpinen Region 
nicht erliegen, sondern gleich dem Pfefferkraute dort 
blühen und Früchte reifen können» *). 
Kerner finner anthocyanbildningens betydelse ligga 
däri, att färgämnet tjänstgör som en ljusskärm. Genom 
att passera genom ett anthocyanskikt skulle nämligen i 
det ofärgade ljuset stralar, tillhörande vissa spektralre- 
gioner och som utöfva en destruerande inverkan pa 
kloroplasterna och äfven för ämnesomsättningen äro 
skadliga, lida en utsläckning 2 ). 
Stahl anställde med vissa af Kerners försöksväx- 
ter ytterligare kulturförsök i Oberengadin (Pontresina, 
vid en höjd af 1800 meter öfver hafvet) 3 ». Dessa försök 
visade, att efter klara. kalla nätter voro bladen hos 
J ) Kerner, A. von Marilaun. 1. c. II. p. 458. — En kortfattad 
resumé af de KERNER’ska kulturförsöken har jag lämnat i förelig- 
gande afhandlings första del. pp. 104 ff. — Se äfven Gertz, O. 
Studier öfver anthocyan. pp. LXXVI ff. 
2 ) Erikson omnämner ett annat fall af alpin rödfärgning. »I 
hög grad anmärkningsvärd är förekomsten af ett rödt färgämne i 
ytterväggen hos ett par pâ Kolumbias högsta bergstoppar växande 
Ly copodium -sa'ter, Lycopodium rufescens och erythrœum. För- 
modligen kan denna egenskap sättas i samband med dessa arters 
högalpina växtort (de förekomma enligt Spring i en zon mellan 
15200 och 13800 fots höjd). Som bekant skydda sig manga växter 
mot en allt för intensiv insolation, därigenom att ett rödt färgämne. 
anthocyan. uppträder löst i epidermiscellernas cellsaft, hvarigenom 
de pâ kloroplasterna kraftigast och skadligast inverkande solstra- 
larne utestängas. Den intensiva belysning, för hvilken dessa väx- 
ter pâ grand af sin förekomst maste vara utsatta, oskadliggöres 
icke genom en anthocyanlösning i epidermiscellerna, utan det röda 
färgämnet imprégneras i membranerna. hvilket naturligen mäste 
hafva samma effekt.» — Erikson, J. Bidrag tili kännedomen om 
Lycopodinébladens anatomi. (Kongl. Fysiografiska Sällskapets i 
Lund Handlingar. Band 3. 1892.) p. 31. — Se äfven Gertz, O. 
1. c. p. 5. 
3 ) Stahl, E. Über bunte Laubblätter. Ein Beitrag zur Pflan- 
ze nbiologie II. (Annales du jardin botanique de Buitenzorg. Vo- 
lume XIII. Leide 1896. p. 137.) p. 163, anm. 3. 
