61 
vudegendomligheter för det alpina klimatet. Fran samma 
synpunkt förklaras ocksâ vissa anatomiska egendom- 
ligheter, som möta i anthocyans topografi. exempelvis 
dess förekomst i ledningsparenkym. kärlknippeslidor 
och andra element, som utgöra ledningsbanor eller reserv- 
härdar för assimilationsprodukter, förnämligast kolhydra- 
ter. Bland de a Schneeberg undersökta växtformema 
hade Sedum atratum 1 ). Saxifraga aüoides , Saxifraga 
caesia och Heliosperm a quadrifidum rikligt anthocyan i 
kärlknippeslidorna och med dem homologa cellförband. 
Det skall för öfrigt framhallas. att just de punkter, 
som utgöra premisserna för Kerxers tolkning af antho- 
cyans betydelse som klorofyllskydd. visserligen icke äro 
füllt bevisade, men a andra sidan icke vederlagda 2 j. 
1 ) Se härom vtterligave Studier öfver anthocyan. pp. 184 ff. 
— Löhr fann i kronbladen af Sedum sexangulare. S. reflexum och 
S. Middendorffianum garfämne i epidermiscellerna samt i celler. 
omgifvande kärlknippena. — Löhr. P. Beiträge zur Kenntniss der 
Inhaltsverhältnisse der Blütenblätter. Inaugural-Dissertation. Göt- 
tingen 1908. p. 40. 
Den ofvan nämnda. fran anatomisk-fysiologisk synpunkt in- 
tressanta anthocvanlokalisation. hvilken redan för ett stört antal 
växter beskrifvits i Studier öfver anthocyan. har jag ytterligare 
iakttagit i bladen af Sedum Stahlii , Umbilicus horisontalis och 
Francoa soncliifolia, där anthocyanförande cellslidor uppträda kring 
kärlknippena. Hos Saxifraga granulata. Chr y so splénium alterni- 
folium. Mimulus luteus (i nodi), Antirrhinum majus. Pyrola secundo 
och Anagallis arvensis uppträda anthocyanceller i en slida utanför 
stammens phloëm, hos Plectranthus paniculatus och Primula elatior 
i den perifera märgcellraden omedelbart innanför stammens kärl- 
knippen. Utlöparna af Lycopus europaeus äro af särskildt intresse. 
emedan hos dem finnes en dubbel inre anthocyanmantel, nämligen 
en rad af anthocyanförande celler utanför phloëmet och en rad 
sädana innanför xylemet. 
2 ) Ohällbarheten af den KERKER’ska ljusskärmsteorien kan inga- 
lunda, sasom Wulff pâstâr. anses vara âdagalagd genom Engelmanns, 
ej heller genom Beinkes undersökningar. — Se vidare följande ar- 
beten: Kohl. F. G. Untersuchungen über das Carotin und seine 
physiologische Bedeutung in der Pflanze. Leipzig 1902. pp. 96 
