teriora omnia basi sensim in petiolum late alatnm an- 
gustata; caulinum inferius -I- lingulate lanceolatum acu- 
tum in petiolum late alatum et subamplectentem sensim 
angustatum vel subsessile, utrinque sat dense pilosum. 
in nervo mediano + stellatum, dentibus paucis proversis 
dentatum v. fere integerrimum. Involucrum subatrum 
pilis parum canescens crassiusculum, vulgo 8 — 9 mm. 
latum et 14 — 15 mm. longum, tubo brevi subrhombeo, 
basi turbinato-truncata, microglandulis et glandulis bre- 
vibus subcerinis crebris pilisque longis sordide eane- 
scentibus crebris — creberrimis obtectum. Squamæ sat 
latæ, superioreS triangulari-lanceolatæ -4: acutæ apice le- 
viter comosæ, ligulas vulgo superantes. Ligulce brevis- 
simæ apice laceratæ et ciliatæ. Stylus sordide livescens. 
Utom den breda, svartaktiga liolken i stjälkens spets 
utvecklas stundom en dylik frân en kort, bagböjd gren 
Iran stjälkbasen eller det nedre bladets axill. Ligulerna 
äro vanligen kortare än de längsta bland làngfj allen; 
stiftet däremot längre. 
Denna form är skild frân H. leptoglossum Dalilst. 
bland annat genom mörkare, bredare, trubbigare, mer 
tätt tandade blad, kortare, mörkare, mer glandelharig 
holk med bredare fjäll. ljusare stiff m. m. 
Tome Lappmarli. Björkliden i öfre björkregionen. 
H. Lundbomii Dahlst. (Sv. Bot. Tidskr. 1907 p. 301). 
Till kompletterande af beskrifningen (anf. st.) pa denna 
vackra form kan jag lämna ett litet bidrag grundadt 
pä anteckningar efter lefvande exemplar frân ett fLertal 
lokaler i och omkring Kiruna, dar växten var tämligen 
allmän aren 1904 — 1906. Pä grund af stjälkbladens ringa 
storlek föref aller stjälken pa nagot af stand bladlös, ehuru 
vanligen 3 — 4 blad finnas; alla äro braktéartade och 
mycket smala, utom stundom det nedersta, som kan 
vara försedt med skaft och utbildad skifva af jämnbredt 
lancettlik form, med en längd af nägra centimeter och 
en bredd infill 5 mm. Egendomliga äro ocksâ de bât- 
