67 
lika rosettbladen, kvilkas kanter äro stärkt vâgiga, glest 
och groft tandade. Stjälkens har äro hvitaktiga, lânga 
of ta and a till 5 mm., tämligen rikliga, vid stjälkbasen 
i allmänhet strödda. Holkens dimensioner äro: bredd 
8 — 9 mm., längd 16—18 mm. eller pa ruderatplatser 
ännu större (t. ex. 10 X 19 mm.); dess har äro mycket 
lânga och tätt hopade, i allmänhet nästan frân basen 
hvitaktiga, men diinklare liar förekomma äfven. Lâng- 
fjällen äro vid midten median 1 och 1,5 mm. breda, stun- 
dom däröfver. Mycket i ögonen fallande äro de lânga, 
smala, trâdlika, nâgot frânstâende ytterholkfjällen, som 
til lika äro litet blekare än längfjällen. Kalatiet har jag 
funnit rätt stört, oftast 40 — 45 mm. i diameter, pâ ru- 
deratplatser t o. m. 50 mm. 
En stylöst utbildad form med mycket smala, obe- 
tydligt tandade blad öfverensstämde i allt ôfrigt med 
hufvudarten, af hvilken äfven andra smalbladiga former 
antrâf fades. 
H. pinguiculum K. Joli. mscr. 
Caulis 15 — 25 (raro usque 30) cm. altus 1 — 2( — 3)- 
folius subsimplex ramum solitarium suberectum mono- 
cephalum ex axillo fol. caulini emittens vel in specimi- 
nibus pinguioribus interdum magis ramosus ramis 2 — 5 
monocephalis instructus, infra medium læte virescens 
sparsim pilosus et stellatus, circa medium insuper + glan- 
dulosus, superne obscurascens subepilosus + dense floc- 
cosus glandulis nigris parvis et medioeribus (v. longio- 
ribus) mixtis obtectus. Folia læte prasino-viridia firmad- 
nitida, marginibus intlexis et undulato-plicatis, supra 
fere v. omnino glabra, subtus rare — sparsim pilosa minute 
glandulifera, in marginibus pilis sat longis et glandulis 
sparsis — densiusculis ciliata; basalia 4 — 6 vel magis 
numerosa sat breviter et subanguste petiolata, exteriora 
orbicularia — ablate ovata v. ovalia obtusa, interme- 
dia Hhovata obtusa — subacuta, dentibus biconvexis sub- 
caninis sat crebre dentata, basi obtusa usque subhastata, 
